Гимназија „Сава Шумановић“ Шид
Школски одбор
Дана: 15.09.2022.
Број: 02- 343

На основу члана 100. и члана 119. став 1. тачка 1) Закона о основама система образовања и васпитања („Службени гласник РС“, број 88/17, 27/2018, 10/2019, 6/2020, и 129/2021. - даље: Закон), Школски одбор Гимназије „Сава Шумановић“ у Шиду, на седници одржаној 15.09.2022. године, донео је

СТАТУТ ГИМНАЗИЈЕ „САВА ШУМАНОВИЋ“ ШИД

Основне одредбе
Члан 1.
Статут је основни општи акт установе, којим се ближе уређује организација, начин рада, управљање и руковођење у установи, поступање органа установе ради обезбеђивања остваривања права и обавеза детета и ученика, права и обавеза родитеља односно другог законског заступника, заштита и безбедност деце, ученика и запослених и мере за спречавање повреда забрана утврђених овим законом, начин објављивања општих аката и обавештавања свих заинтересованих страна о одлукама органа и друга питања, у складу са законом.
Члан 2.
Школа је установа која обавља делатност образовања и васпитања у складу са Уставом Републике Србије, важећим законима и подзаконским актима из области образовања и васпитања, колективним уговорима и овим статутом.
Делатност средњег образовања и васпитања је делатност од непосредног друштвеног интереса и остварује се као јавна служба.
Члан 3.
Канцеларијско пословање Школе обавља се сходном применом прописа о канцеларијском пословању у органима државне управе, а може се уредити и Правилником о канцеларијском пословању Школе, у складу с тим прописима. 
Члан 4.
У вршењу јавних  овлашћења Школа води евиденцију и издаје јавне исправе у складу са законом и подзаконским актом.
Подаци  се у евиденцију, јавне и друге исправе уносе на српском језику, ћириличним писмом.
Правни положај школе
Члан 5.
Назив школе је: Гимназија „Сава Шумановић“ .
Седиште школе је у Шиду, улица и број Лазе Костића бр.2.
Оснивач школе је Аутономна покрајина Војводина.
Гимназија „Сава Шумановић“ Шид је основана актом Министарства просвете  Републике Србије , број 022-05-119/94-03, од 07.02.1994. г.чија је основна делатност била образовање и васпитање за стицање општег образовања за даље школовање у трајању од четири године – гимназија општег типа. 
Решењем Привредног суда у Сремској Митровици посл.бр. 47/2015. Од 15.07.2015. године, у складу са Законом о утврђивању надлежности АПВ (Сл. Гласник бр. 99/2009 и 67/2012.) дошло је до промене оснивача. Оснивач постаје Аутономна покрајина Војводина.
Решењем Покрајинског секретаријата за образовање и културу Нови Сад број 106-022-00393/2004-01 од 18.11.2004. године утврђено је да Гимназија „Сава Шумановић“ Шид испуњава услове за мешовиту средњу школу, за обављање делатности образовања и васпитања за стицање општег образовања за даље школовање у трајању од четири године – гимназија општег типа и средњег стручног образовања и васпитања у подручју рада: економија, право и администрација, за образовни профил економски техничар у четворогодишњем трајању.
Решењем Покрајинског секретаријата за образовање, прописе, управу и националне мањине- националне заједнице број 128-022-1050/2014-01 од 01.04.2015. године утврђено је да Гимназија „Сава Шумановић“ Шид испуњава услове и за обављање делатности образовања  друштвено-језичког смера гимназије. 

Члан 6.
Школа има својство правног лица са правима, обавезама и одговорностима који проистичу из Устава Републике Србије, закона, оснивачког акта и Статута Има статус установе, која обавља делатност средњег образовања и васпитања и има право да у правном промету закључује уговоре и предузима друге правне радње и правне послове у оквиру своје правне и пословне способности.
За своје обавезе у правном промету са трећим лицима школа одговара свим средствима којима располаже.	
Члан 7.
Школа може да врши статусне промене, о чему одлуку доноси Школски одбор Школе (у даљем тексту: Школски одбор), уз сагласност оснивача.
Члан 8.
Одлуку о промени назива и/или седишта Школе доноси Школски одбор уз сагласност министарства надлежног за послове образовања (у даљем тексту: Министарство).
Члан 9.
Школа не може да врши статусне промене, промену назива и/или седишта у току наставне године.
Изузетно, уколико наступе околности услед којих је спречено несметано одвијање наставе, статусна промена седишта може се извршити у току наставне године, уз сагласност Министарства. 

Печати и штамбиљи
Члан 10
Школа у свом раду користи:
а) један (велики) печат округлог облика са грбом Републике Србије у средини, пречника 32 мм, са следећим текстом у концентричним круговима око грба - велики печат:
Република Србија – Аутономна покрајина Војводина - Гимназија „Сава Шумановић“ Шид;
Овај печат се користи за оверавање сведочанстава, диплома, ђачких књижица и других јавних исправа које школа издаје;
б) два печата округлог облика, пречника 28 мм, са уписаним следећим текстом у концентричним круговима око речи: „Република Србија Аутономна покрајина Војводина Гимназија Сава Шумановић Шид“.Овај печат се користи за оверавање аката из области канцеларијског пословања, уговора и појединачних правних аката; Овај печат се користи и у платном промету за финансијско пословање.
в) Штамбиљ Школе служи за евидентирање послатих, примљених и других  аката. Штамбиљ Школе је правоугаоног облика, са водоравно исписаним текстом који гласи: Гимназија „Сава Шумановић“ Шид, с додатком простора за уписивање деловодног броја и датума.
Текст на печатима и штамбиљима исписан је на српском језику, ћириличким писмом.
Члан 11.
За издавање, руковање и чување печата одговоран је директор школе.
Директор школе може пренети овлашћење за руковање и чување печата секретару школе, шефу рачуноводства.
За чување великог печата са грбом, малог печата под редним бројем и штамбиља, одговорни су директор и секретар школе.
За чување малог печата под редним бројем II одговорни су директор и шеф рачуноводства.
Делатност школе
Члан 12.
Школа је установа за обављање делатности у области средњег образовања и васпитања која образовно-васпитну делатност обавља остваривањем плана и програма наставе и учења.
План и програм наставе и учења доноси се у складу са утврђеним принципима, циљевима и стандардима постигнућа, односно стандардима квалификација. Доноси се у складу са Законом и посебним законом и може да садржи и модуле у складу са посебним законом.
План и програм наставе и учења обухвата изборне програме по нивоима и врстама образовања.
Образовно-васпитна делатност обавља се на српском језику, реализацијом одговарајућег плана и програма наставе и учења за средње школе у трајању прописаном законом.
У школи се стиче средње образовање и васпитање у подручјима рада:
а) Гимназија, општи и друштвено-језички смер,
б) Економија право и администрација, за образовни профил економски техничар.
Поред Школског програма Школа остварује и следеће програме:
1)	Сектор Л Образовање, Област 80 Образовање, Грана 804 Образовање одраслих и остало образовање, Група 8042, Подгрупа 80420 Образовање одраслих и остало образовање на другом месту напоменуто – Образовање лица за рад на рачунару и учење страног (енглеског) језика.
Члан 13.
Школа може да обавља и проширену делатност, на основу одлуке Школског одбора донете уз сагласност Министарства.
Заступање и представљање
Члан 14.
Школу представља и заступа директор.
У случају привремене одсутности или спречености директора да обавља дужност, замењује га наставник или стручни сарадник  у Школи на основу писаног овлашћења директора, односно Школског одбора, у складу са законом.
Овлашћење се може односити на све послове из надлежности директора или на поједине послове из његове надлежности.
Школски одбор даје овлашћење из става 1. овог члана ако директор за то нема могућности или пропусти да то учини.
Директор може да опуномоћи секретара Школе (у даљем тексту: секретар) или друго стручно лице ван Школе да заступа Школу у одређеним правним пословима.	
Средства школе
Члан 15.
Земљиште, зграде и друга средства која су стечена, односно која стекне Школа, у јавној су својини и користе се за обављање њене делатности.
Члан 16.
Средства за рад Школе обезбеђују се из буџета Републике, из буџета аутономне покрајине и из буџета општине Шид у складу са Законом о основама система образовања и васпитања.

Члан 17.
Школа може да оствари и сопствене приходе по основу донација, спонзорства, уговора и других послова, у складу са законом.
Остваривање прихода, евидентирање и коришћење средстава из става 1. овог члана врши се у складу са прописима којима се уређује буџетски систем.
Члан 18.
Ради остваривања вишег квалитета образовања, Школа може да стиче средства:
1) добровољним учешћем родитеља, односно старатеља ученика;
2) учешћем општине Шид; 
3) учешћем спонзора или донатора;
4) од проширене делатности;
5) од рада Задруге;
Средства из става 1. овог члана  користе се за побољшање услова образовања и васпитања у погледу простора, опреме и наставних средстава, за остваривање програма који нису делатност Школе, као и за исхрану ученика и помоћ ученицима.
Школа је у располагању средствима која користи ограничена посебним законским одредбама.
Школа послује преко свог жиро рачуна број 840-1270660-54 код Управе за Трезор у Шиду. 
Регистарски број Школе је 8244015486.
Матични број Школе је 08215618.
ПИБ Школе је 100929329.

Акти које доноси школа
Члан 19.
Општи акти школе су: статут, правилник и пословник.
Статут је основни општи акт школе. Други општи акти морају бити у сагласности са статутом.
Школа доноси следеће правилнике:
- Правилник о раду;
- Правилник о мерама, начину и поступку заштите и безбедности ученика;
- Правилник о организацији и систематизацији послова;
- Правилник о безбедности и здрављу на раду;
- Правилник о противпожарној заштити;
- Правилник о организацији буџетског рачуноводства;
- Правилник о васпитно-дисциплинској одговорности ученика;
- Правилник о дисциплинској одговорности запослених за повреду радних обавеза;
- Правилник о похваљивању и награђивању ученика;
- Правилник о полагању испита.
Школа може статутом да предвиди доношење и других правилника.
Школа има обавезу да донесе акт о протоколу поступања у школи у одговору на насиље, злостављање и занемаривање.
Школа је у обавези да донесе акт којим се уређују правила понашања ученика, запослених и родитеља у школи.
Пословником се уређује рад Наставничког већа, Школског одбора, Савета родитеља школе и Ученичког парламента. Пословник доноси орган чији се рад уређује.
Школа је у обавези да донесе Развојни план који представља стратешки план развоја школе који садржи приоритете у остваривању образовно-васпитног рада, план и носиоце активности, критеријуме и мерила за вредновање планираних активности и друга питања од значаја за рад школе.
Развојни план се доноси на основу Извештаја о самовредновању и извештаја о остварености стандарда постигнућа и других индикатора квалитета рада школе, најкасније 30 дана пре истека важећег развојног плана.
Развојни план доноси Школски одбор на предлог стручног актива за развојно планирање, за период од три до пет година.
Школа остварује Школски програм општег, стручног и уметничког образовања и васпитања, а може да остварује и индивидуални образовни план (за ученике и одрасле са сметњама у развоју, ученике са изузетним способностима), индивидуални програм српског језика односно језика националне мањине за ученике који не познају језик на коме се изводи настава, школски програм за музичко и балетско образовање, за образовање одраслих, васпитни програм за ученике у школи са домом, програм специјалистичког и мајсторског образовања, образовања за рад, програм стручног оспособљавања, обуке и друге програме у складу са посебним законом.
Школа може да остварује и друге програме и активности усмерене на унапређивање образовно-васпиног рада, повећања квалитета и доступности образовања и васпитања, у складу са Законом и посебним законом.
Школски програм доноси се на основу Плана и програма наставе и учења, односно програма одређених облика стручног образовања.
Школски програм доноси Школски одбор, по правилу сваке четврте године, у складу са планом и програмом наставе и учења, најкасније два месеца пре почетка школске године у којој ће почети његова примена и објављује у складу са општим актом школе. Школски програм припремају стручни органи школе, разматра га савет родитеља, а мишљење на програм даје ученички парламент. Израђује се у складу са Националним оквиром образовања и васпитања.
Ближи услови за израду Школског програма уређују се посебним законом.
Годишњи план рада школа доноси у складу са школским календаром, Развојним планом и Школским програмом, до 15. септембра и њиме се утврђује време, место, начин и носиоци остваривања програма образовања и васпитања.
Уколико у току школске године дође до промене неког дела Годишњег плана рада школа доноси измену Годишњег плана рада у том делу.
На основу годишњег плана рада наставници и стручни сарадници доносе месечне, недељне и дневне оперативне планове.
Члан 20.
Школски одбор доноси Статут и објављује га на огласној табли школе.
Школа обезбеђује доступност Статута и других општих аката сваком запосленом и синдикалним организацијама школе.
Измене и допуне Статута и других општих аката врше се по поступку прописаном за њихово доношење.
Статут и друга општа акта ступају на снагу осмог дана од дана објављивања на огласној табли школе.
Аутентично тумачење одредаба Статута и других општих аката даје орган који га доноси.
Правилник о организацији и систематизацији послова доноси директор школе, уз сагласност школског одбора.
Развојни план, годишњи план рада школе и друга општа акта доноси школски одбор.
Школски програм
Члан 21.
Школа остварује школски програм општег и стручног образовања и васпитања.
Може да остварује и индивидуални образовни план, индивидуални програм српског језика односно језика националне мањине.
Школски програм доноси се на основу плана и програма наставе и учења, односно програма одређених облика стручног образовања, узимајући у обзир развојни план школе.
Школски програм обухвата садржаје, процесе и активности усмерене на остваривање принципа, циљева и стандарда постигнућа и задовољавање општих и специфичних образовних интереса и потреба ученика, родитеља, односно других законских заступника ученика и локалне самоуправе, у складу са оптималним могућностима школе.
Школа га доноси на период од четири године, а објављује га најкасније два месеца пре почетка школске године у којој ће почети његова примена и представља основу на којој наставник и стручни сарадник планира, програмира и реализује свој рад.
Школским програмом обухваћени су програми обавезних предмета, изборни програми и модули по образовним профилима и разредима.

Облици образовно-васпитног рада
Члан 22
Образовно-васпитни рад обухвата наставне и ваннаставне активности школе којима се остварује програм образовања и васпитања и постижу прописани циљеви и стандарди постигнућа у складу са Законом и посебним законом.
Обавезни облици образовно-васпитног рада за редовног ученика су настава - теоријска, практична и вежбе, додатна и допунска настава и пракса, када су одређени наставним планом и програмом, припремна настава и друштвено корисни рад, ако се у току школске године укаже потреба.
Изборни облици образовно-васпитног рада су верска настава и грађанско васпитање и други предмети одређени планом и програмом наставе и учења.
Додатну наставу школа остварује за ученика који постиже изузетне резултате или показује интересовање за продубљивање знања из одређених предмета.
Допунску наставу школа остварује са ученицима који имају потешкоћа у савладавању програма из појединих предмета или са ученицима који желе да унапреде постигнућа у одређеној наставној области.
Ученик је дужан да похађа допунску наставу уколико се процени да је то потребно.
Припремна настава остварује се за редовног ученика који се упућује на полагање разредног испита и за ванредног ученика, остварује се и за ученика који је упућен на полагање поправног испита. Припремна настава такође се организује за ученике завршног разреда ради полагања матурског, односно завршног испита.
Ученик обавезно бира верску наставу или грађанско васпитање.
Факултативни облици образовно-васпитног рада су настава језика националне мањине са елементима националне културе, другог, трећег страног језика и предмета потребних за даље школовање, стручно оспособљавање или развој ученика и ваннаставни облици - хор, оркестар, позориште, екскурзије, културно-уметничке, техничке, проналазачке, хуманитарне, спортско-рекреативне и друге активности.
Факултативни облици образовно-васпитног рада обавезни су за ученике који се за њих определе.
Члан 23.
Средње образовање и васпитање у Школи се остварује кроз:
1) наставу обавезних предмета и изборних програма и активности; 
2) допунску, додатну и припремну наставу;
3) остваривање програма и активности којима се развијају способности за решавање проблема, комуникација, тимски рад, самоиницијатива и подстицање предузетничког духа;
4) додатну подршку у образовању и васпитању (мере индивидуализације, ИОП-1 и ИОП-2);
5) рад са ученицима са изузетним способностима (ИОП-3);
6) културне и спортске активности;
7) слободне активности;
8) екскурзије;
9) остваривање програма каријерног вођења и саветовања;
10) остваривање програма безбедности и здравља на раду;
11) остваривање програма заштите животне средине;
12) сарадњу са породицом;
13) сарадњу са локалном самоуправом;
14) остваривање програма заштите од дискриминације, од понашања које вређа углед, част и достојанство, од насиља, злостављања и занемаривања и програма превенције других облика ризичног понашања;	
15) друштвено-корисни рад;
16) друге активности, у складу са законом.
Члан 24.
Образовно-васпитни, васпитно-образовни и васпитни рад у установи обавља предметни наставник и стручни сарадник, а могу се ангажовати и друга лица у складу са посебним законом.
Наставник остварује наставу и друге облике образовно-васпитног рада.
Посебан облик образовно-васпитног рада је рад са ученицима на кућном и болничком лечењу, а настава може да се организује и као настава код куће и на даљину, у складу са посебним законом.
Стручне послове у школи обављају стручни сарадници: психолог и библиотекар..
Члан 25.
Настава се изводи у одељењу, групи, односно појединачно, у складу са планом и програмом наставе и учења.
За ученике и одрасле којима је услед социјалне ускраћености, сметњи у развоју, инвалидитета, тешкоћа у учењу, ризика од раног напуштања школовања и других разлога потребна додатна подршка у образовању и васпитању, установа обезбеђује отклањање комуникацијских и других препрека, прилагођавање начина остваривања школског програма и индивидуални образовни план.
Ученику који постиже резултате који превазилазе очекивани ниво образовних постигнућа установа обезбеђује прилагођавање начина остваривања школског програма и индивидуални образовни план (ИОП).
ИОП је посебан акт који има за циљ оптимални развој ученика. Израђује га тим за додатну подршку ученику у сагласности са родитељем, односно другим законским заступником ученика.
Постоје ИОП 1, 2. и 3. ИОП 1 представља прилагођавање начина рада и услова остваривања образовно-васпитног рада ученику; ИОП 2 је прилагођавање садржаја и начина остваривања програма наставе ученику, а ИОП 3 представља проширивање и продубљивање садржаја образовно-васпитног рада за ученика.
ИОП доноси педагошки колегијум установе на предлог тима за инклузивно образовање, односно тима за пружање додатне подршке ученику.
Податак да је образовање стечено у складу са ИОП 2. и 3. уноси се у одговарајући део обрасца јавне исправе, у складу са Законом и законом којим се уређује заштита података о личности.
Члан 26.
Образовно-васпитни рад школе остварује се у току школске године која почиње 1. септембра, извођењем химне Републике Србије, а завршава се 31. августа наредне године. Организује се у два полугодишта.
Настава у школи се изводи у једној смени, по распореду часова, који утврђује директор школе, уз прибављено мишљење стручних органа, за сваку школску годину.
Време почетка наставе, распоред смена, време почетка и завршетка часова, трајање одмора и друго утврђује се годишњим планом рада школе.
Ученици имају школски распуст. Време, трајање и организација образовно-васпитног рада и школског распуста утврђује се школским календаром, који, у изузетним случајевима, може да се мења одлуком министра и на захтев школе уз сагласност министра. Такође, школски календар може се мењати и на захтев јединице локалне самоуправе, уз сагласност министра.
Члан 27.
Школа може да се оснује Ученичку задругу (у даљем тексту: Задруга), ради подстицања развијања позитивног односа ученика према раду и професионалне оријентације, повезивања наставе са светом рада, развијања свести о одговорности за преузете обавезе, као и развоја позитивног односа према тимском раду и предузетништву. 
Рад Задруге уређује се Статутом и Правилима за рад задруге, у складу са законом. 
Задруга се уписује у регистар задруга сходном применом одредаба закона којим се уређује регистрација задруга.
Члан 28.
Школа може пружати услуге и продавати производе настале као резултат рада у Задрузи, као и уџбенике, прибор и опрему која је потребна за остваривање образовно-васпитног рада. 
Средства стечена радом Задруге користе се за:
- проширење материјалне основе рада Задруге;
- екскурзије;
- исхрану ученика;
- награде члановима Задруге;
- унапређивање образовно-васпитног рада у Школи;
- друштвене, спортске и културне активности;
- помоћ ученицима слабијег материјалног стања;
Испити
Члан 29.
Испити се полажу по предметима и разредима.
У школи се полажу разредни, поправни и допунски испит. 
Поправни, разредни и други испити у Школи полажу се пред комисијом коју из реда чланова Наставничког већа именује директор (у даљем тексту: Комисија), на предлог Одељењског већа.
Комисија заједно с председником  има три члана, као и заменика председника и заменике чланова.
Комисија ради у пуном саставу и присуствује читавом току испита.
Комисију чине одељењски старешина ученика који полаже испит (председник Комисије) и два наставника, односно стручна сарадника, од којих је један испитивач. 
Најмање два члана Комисије морају бити стручни за  предмет из којег се испит полаже.
Уколико у Школи не постоје два наставника за исти наставни предмет, члан Комисије може да  буде наставник из друге школе, ангажован на основу уговора о допунском раду. 
Ако се ради о поправном испиту или о испиту по приговору на оцену, члан Комисије не може бити наставник који је дао оспорену оцену, односно наставник на чији је предлог ученику оцена закључена. Ако је тај наставник истовремено одељењски старешина ученика који полаже испит, директор уместо њега за председника Комисије именује другог наставника, односно стручног сарадника. 
Ако је реч о испиту по приговору на испит, члан Комисије не може бити члан испитне комисије чији је испит поништен.
Ако испит полаже ученик из  друге школе, уместо његовог одељењског старешине директор за председника Комисије именује наставника, односно стручног сарадника Школе.
Рокови за полагање испита утврђују се општим актом школе.
Ученик који није приступио испиту из неоправданих разлога или који одустане од испита - сматра се да није положио испит.
Ученик полаже разредни испит ако из оправданих разлога није присуствовао више од једне трећине предвиђеног броја часова, а оцењивањем се утврди да није остварио одређене циљеве, прописане исходе и стандарде постигнућа у току савладавања школског програма. Ако из неког предмета у школи није организована настава такође се полаже разредни испит.
Ученик који на крају другог полугодишта или на разредном испиту има до две недовољне оцене из обавезних предмета и изборних програма који се оцењују бројчано полаже поправни испит у школи у којој стиче образовање, у августовском испитном року, а ученик завршног разреда у јунском и августовском испитном року.
Ако ученик прелази у другу школу, односно на други образовни профил полаже допунске испите из предмета који нису били утврђени школским програмом односно наставним планом и програмом који је ученик започео да савлађује, у роковима утврђеним решењем сагласно општем акту школе.
Поправни, разредни и други испити полажу се у складу са одредбама Закона, Закона о средњем образовању и васпитању и правилника о полагању испита.
Комисија је обавезна да утврди оствареност прописаних исхода и стандарда постигнућа, а за ученике са сметњама у развоју и инвалидитетом прилагођених циљева, садржаја и исхода у савладавању индивидуалног образовног плана, за предмет из којег се полаже испит.
Члан 30.
О току и резултату полагања испита Комисија води записник на прописаном обрасцу за сваког ученика посебно.
Један образац може се употребити за полагање испита из више предмета.
Записник потписују сви чланови Комисије.
Члан 31.
Општу матуру полажу ученици по завршеном четвртом разреду средњег општег образовања и васпитања у гимназији Општом матуром проверава се усвојеност општих стандарда постигнућа након завршеног средњег општог образовања и васпитања у гимназији, а који се прописују програмом опште матуре.
Општу матуру, односно њен део, може да полаже и ученик након завршеног четвртог разреда средњег стручног, односно уметничког образовања у складу са програмом опште матуре.
Стручном матуром проверава се усвојеност стручних компетенција и општих сатндарда постигнућа након завршеног средњег стручног обрзаовања и васпитања.
Завршним испитом средњег стручног образовања и васпитања проверава се стеченост компетенција дефинисаних стандардом квалификација за обављање послова одговарајућег занимања. Завршни испит полаже ученик након завршеног средњег стручног образовања и васпитања у трогодишњем трајању.
Члан 32.
Поправни испит ученик полаже у августовском испитном року, а ученик завршног разреда тај испит полаже у јунском и августовском испитном року.
Разредни испит ученик полаже у јунском и августовском испитном року.
Члан 33.
Ученик завршног разреда који није положио поправни испит завршава започето образовање у Школи у наредној години као ванредан ученик, полагањем испита, уз обавезу плаћања накнаде стварних трошкова које утврди Школа.
Редован ученик који није положио поправни испит може да заврши започети разред у истој школи наредне школске године, у својству ванредног ученика поновним полагањем неположеног испита, уз обавезу плаћања накнаде стварних трошкова које утврди Школа. Када заврши разред ванредан ученик има право да се у истој школској години упише у наредни разред, у истом својству.
Члан 34.
Трошкови из претходног члана Статута састоје се од накнаде за рад чланова Комисије и од материјалних трошкова.
Чланови Комисије имају право на накнаду не само рада на непосредном  испитивању ученика, него и за припремање за испит. 
Накнада се обрачунава по часу, на начин на који се утврђује увећана плата наставника по основу по основу рада преко пуне норме часова, односно повећања педагошке норме.
Члан 35.
Пре полагања разредног испита, за ученике који полажу тај испит организује се припремна настава, која траје најмање пет дана, са по два часа наставе у току  дана по предмету.
Пре полагања поправног испита, за ученике који полажу тај испит организује се припремна настава у обиму од најмање 10% од укупног годишњег броја часова из предмета на који је упућен на поправни испит.
Школа је дужна да организује и припремну наставу у у виду припреме свих ученика за полагање матурских и завршних испита у обиму од најмање 5% од укупног годишњег броја часова из предмета из којих се полаже матурски, односно завршни испит.
Припремна настава организује се за групу од највише 10 ученика који су упућени да полажу поправни испит из истог предмета.
Ученик је обавезан да похађа припремну наставу.
Члан 36.
Распоред похађања припремне наставе утврђује директор. Распоред се објављује на огласној табли Школе и на школској интернет страни најкасније 5 дана пре почетка припремне наставе. 
Члан 37.
Да би полагао испите, ученик треба да се на прописаном обрасцу пријави за полагање испита.
Члан 38.
Дан и час полагања испита у оквиру испитног рока одређује директор, на прелог Комисије.
Дан и час полагања испита одређује се тако да ученик истог дана не полаже  испит из више од једног предмета, ако је то изводљиво.
Ученику се полагање усменог и писменог дела испита организује у два различита дана.
Обавештење о дану и часу полагања испита истиче се на огласну таблу Школе и на школску интернет страну најкасније 5 дана пре дана одређеног за полагање испита. 
Члан 39.
Ученик може из оправданих разлога захтевати одлагање полагања испита, а може и оправдати изостанак са испита или дела испита  и захтевати да испит полаже накнадно.
У случајевима из става 1. овог члана испит може да се полаже најкасније до краја испитног рока.

Члан 40.
	Ученик који полаже испит (у даљем тексту: кандидат) обавезан је да на испит дође са ђачком књижицом у којој је налепљена и оверена његова фотографија.
Пре почетка полагања испита, председник Комисије упознаје кандидата с његовим правима и обавезама за време полагања.
Члан 41.
Кандидат има право:
1) да по извлачењу питања, односно тема, поставља питања ради тачног и потпуног разумевања онога што се од њега тражи;
2) да направи концепт за давање одговора;
3) да одговори на сва извучена питања.
Члан 42.
Кандидат има обавезу:
1) да на време приступи полагању испита;
2) да поступа по налозима Комисије;
3) да за време испита не напушта просторију у којој се испит одржава, осим по одобрењу Комисије;
4) да се за време испита не служи преписивањем нити другим недозвољеним средствима. 
Члан 43.
Кандидат испит полаже усмено, осим из предмета за које програм наставе и учења утврђује обавезу израде писмених задатака, у ком случају испит полаже прво писмено, па затим усмено.
Члан 44.
Из предмета за које програм наставе и учења утврђује обавезу израде практичних радова или извођење неких других практичних активности, кандидат најпре изводи практичне активности, а затим полаже усмени део испита. 
Члан 45.
Израда писменог задатка траје један школски час.
Израда практичног рада може трајати један или два школска часа, у зависности од његове сложености.
Теме писмених задатака, односно практичних активности,  утврђује испитивач и исписује их на испитне листиће, којих треба да буде најмање за пет више од броја ученика  који полажу испит из одређеног предмета.
Теме из става 3. овог члана испитивач утврђује тако да њима у највећој могућој мери буду покривени програмски садржаји предмета из којег се полаже испит. 
Члан 46.
По извлачењу испитног листића, а пре него што почне израду писменог задатка или извођење практичних активности, кандидат може да замени извучени испитни листић, али само једном у  току полагања овог дела испита из једног предмета.
Оцена на овом делу испита који је положен после замене испитног листића не може бити већа од оцене „довољан (2)“.
Члан 47.
Усмени део испита траје један школски час.
Комбинације са пет испитних питања утврђује испитивач и исписује их на испитне листиће, којих треба да буде најмање за пет више од броја ученика  који полажу испит из одређеног предмета.
Комбинације из става 2. овог члана испитивач утврђује тако да њима у највећој могућој мери буду покривени програмски садржаји предмета из којег се полаже испит.
Члан 48.
По извлачењу испитног листића, кандидат има право да на чистом листу папира сачини концепт одговора на постављена питања, који ће му послужити приликом давања одговора. 
Време за прављење концепта може да траје највише 15 минута, осим ако више кандидата извлачи испитне листиће, у ком случају кандидат може да се за одговарање  припрема и  дуже од 15 минута – све док  на њега не дође ред.
Члан 49.
Пре него што започне одговарање, кандидат може да замени извучени испитни листић, али само једном у току полагања усменог дела испита из једног предмета.
Оцена на усменом делу испита који је положен после замене испитног листића не може бити већа од оцене „довољан (2)“

Члан 50.
Ако кандидат има веће сметње у говору или друге сметње које га ометају у давању усмених одговора на постављена питања, Комисија може да му дозволи да испит у целини полаже писмено.
Комисија  ће начин полагања било ког дела испита прилагодити и кандидату који има сметње које га ометају да испит полаже на један или други начин.
Члан 51.
Оцену на делу испита, као и на испиту у целини, утврђује Комисија већином гласова, на предлог испитивача.
Оцена на испиту у целини треба да се изведе узимајући у обзир оцене добијене на оба дела испита.
Оцену са краћим образложењем кандидату саопштава председник Комисије.
Члан 52.
Испит је положио кандидат који је добио  оцену од „довољан (2)“ до „одличан (5)“, а ученик који је добио оцену „недовољан (1)“, није положио испит. 
Оцена „недовољан (1)“ уписаће се у записник о полагању испита у случају да кандидат не поседује потребна знања, односно вештине на задовољавајућем нивоу.
Кандидат није положио испит и ако:
1) није приступио полагању испита или дела испита;
2) одустане од полагања испита или дела испита после извлачења испитних листића и напусти просторију у којој се испит одржава;
3) буде удаљен са испита или дела испита због непоштовања обавеза у вези са поступком полагања испита.
Завршавање школовања у року краћем од предвиђеног
Члан 53.
Ученик који постиже изузетне резултате у учењу има право да заврши школовање у року краћем од предвиђеног.
Ученик из става 1. овог члана има право да полагањем испита заврши започети и наредни разред. Наставничко веће утврђује испуњеност услова за остваривање тог права.
Члан 54.
Предлог за завршавање школовања у року краћем од предвиђеног могу да поднесу одељењски старешина и други наставници из одељењског већа који прате ученике у току школовања.
Предлог из става 1. овог члана може да поднесе и родитељ ученика.
Предлог, који мора бити образложен, у писаном облику се подноси Наставничком већу.
Ако је предлагач неко од лица из става 1. овог члана, пре покретања поступка за доношење одлуке о предлогу Наставничко веће прибавља писану сагласност ученика и његовог родитеља.
Члан 55.
Пре доношења одлуке, Наставничко веће прибавља мишљење стручне комисије о томе да ли ученик испуњава прописане услове за завршавање школовања у року краћем од предвиђеног.
Стручну комисију сачињавају: школски лекар, школски психолог, односно школски педагог и одељењски старешина ученика, који дају мишљење о здравственој, психолошкој и педагошкој оправданости предлога.
Председника и чланове стручне комисије именује Наставничко веће.
Члан 56.
У року од 7 дана од дана свог именовања, стручна комисија доставља Наставничком већу своје мишљење о томе да ли ученик испуњава услове за завршавање школовања у краћем року.
Наставничко веће доноси одлуку о завршавању одређених разреда у току једне школске године, у року од 7 дана по пријему мишљења стручне комисије.
Одлуком о усвајању предлога утврђује се који се разреди завршавају у року краћем од прописаног и утврђује време и начин полагања сваког наставног предмета.
Одлука о предлогу се у писаном облику доставља ученику, односно родитељу ученика у року од три дана од њеног доношења.

Члан 57.
Испити из наредног разреда могу се полагати на крају другог полугодишта, на почетку наредне школске године и на крају првог полугодишта.
Испите из прописаних наставних предмета за наредни разред ученик може да полаже на крају другог полугодишта разреда у који је уписан, ако је донета одлука о бржем напредовању до почетка априла месеца текуће школске године. Испите за наредни разред ученик треба да положи најкасније до краја текуће школске године.
Испите из прописаних наставних предмета за наредни разред ученик може да полаже на почетку наредне школске године, ако је донета одлука о бржем напредовању до почетка јуна месеца текуће школске године. Испите за наредни разред ученик треба да положи најкасније до септембра месеца.
Испите из прописаних наставних предмета разреда у који је уписан може да полаже ученик на крају првог полугодишта, ако је донета одлука о бржем напредовању до почетка текуће школске године, а најдаље до првог октобра. Испите из овог разреда ученик треба да положи најкасније до првог фебруара. Овај ученик похађа редовно наставу наредног разреда у другом полугодишту и завршава га у јуну месецу текуће школске године.
Члан 58.
Знање на испиту ученика из прописаних наставних предмета проверава се истим испитним поступком који се примењује у старијем разреду, како би се резултати ученика који завршава средњу школу у времену краћем од прописаног могли упоредити са резултатима ученика старијег за један разред.
Члан 59.
Испити из прописаних наставних предмета наредног разреда полажу се пред испитном комисијом коју чине најмање три члана (у даљем тексту: Комисија), коју образује директор Школе.
Комисију чине одељењски старешина ученика који полаже испит (председник Комисије) и два наставника, односно стручна сарадника, од којих је један испитивач. 
Најмање два члана Комисије морају бити стручни за предмет из којег се испит полаже.

Члан 60.
Испити из прописаних наставних предмета полажу се усмено, писмено и усмено и извођењем практичног рада, а према наставном плану и програму.
Дан и час полагања испита утврђује директор.
Члан 61.
Оцене и општи успех ученика из положених испита из свих наставних предмета уписују се у матичну књигу, ђачку књижицу и сведочанство о завршеном средњем образовању, са напоменом о завршавању школовања у року краћем од предвиђеног.
Члан 62.
На сва питања у вези са испитима ученика који брже напредује, која нису уређена законом и посебним одредбама Статута, примењују се правила за полагање осталих испита ученика, утврђена Статутом.

Оцењивање
Члан 63.
Оцењивањем у школи процењује се оствареност прописаних исхода и стандарда постигнућа, а за ученике са сметњама у развоју и инвалидитетом прилагођених циљева, садржаја и исхода у савладавању индивидуалног образовног плана. 
Ученици се оцењују, прелазе у следећи разред или понављају разред у складу са законом и подзаконским актом.

Друге активности
Члан 64.
Школа планира извођење екскурзије и излета на начин и под условима прописаним планом и програмом наставе и учења, у складу са Правилником о организацији и остваривању екскурзије у средњој школи (“Службени гласник РС”, број 30/19). Програм екскурзије и излета је део школског програма и годишњег плана рада школе.
При извођењу екскурзије и излета мора се водити рачуна о заштити и безбедности ученика.
Члан 65.
Културне, спортске и друге активности школа предузима на основу програма активности (свечаности поводом прославе Светог Саве, дана школе, државних празника и других пригодних манифестација, организовање изложби ученичких радова, приредби ученика, спортских такмичења и предавања за родитеље и остале грађане).
Школа у току године може организовати недељу школског спорта.
Програм културних и других активности саставни су део годишњег плана рада школе.
Члан 66.
Школа може, уколико се за тим укаже потреба, да организује производни и други друштвено-користан рад ученика у коме узимају учешће сви ученици према узрасним и другим могућностима.
Избор овог облика рада и његово програмирање врши се годишњим планом рада школе.
Члан 67.
Школа организује слободне активности ученика, полазећи од испољених жеља, интересовања и способности ученика. Учешће ученика у слободним активностима је добровољно, и одвија се уз помоћ и стручне савете наставника. Школа обезбеђује материјална средства и друге услове за остваривање ових активности.
Облике и програм слободних активности школа утврђује годишњим планом рада.
Евиденције
Члан 68.
Школа води прописану евиденцију и издаје јавне исправе у складу са посебним законом.
У школи се води евиденција о: ученику, успеху ученика, испитима, образовно-васпитном и васпитном раду, као и запосленима.
Евиденције о ученику чине подаци о његовом идентитету, образовном, социјалном и здравственом статусу, о препорученој и пруженој додатној образовној, здравственој и социјалној подршци.
Податке за евиденције прикупља школа од надлежних органа и организација, од пунолетних ученика, од родитеља и другог законског заступника ученика, путем изјава пунолетних ученика и родитеља-другог законског заступника ученика.
Нарочито осетљиви подаци обрађују се уз пристанак пунолетног ученика и родитеља-другог законског заступника ученика који се даје у писаном облику, у складу са законом којим се уређује заштита података о личности.
Прикупљени подаци чине основ за вођење евиденције.
Школа води евиденције у електронском и штампаном облику и издаје јавне исправе у складу са Законом и посебним законом.
Јавну исправу издату супротно закону поништава школа.
Ако школа не поништи јавну исправу, у складу са законом, поништиће је Министарство.
Евиденција се води на српском језику ћириличким писмом на прописаном обрасцу, а може да их води и електронски, у оквиру јединственог информационог система просвете. Евиденција се води латиничким писмом у складу са законом.
Уколико школа води евиденцију у електронском облику у оквиру ЈИСП-а, Министарство је обрађивач података у погледу администрирања система, чувања и заштите података, у складу са Законом, посебним законом и законом којим је уређена заштита података о личности.
Податке у евиденцијама прикупља школа, а директор школе се стара и одговоран је за благовремен и тачан унос података и одржавање ажурности евиденције и безбедност података.
Сви видови прикупљања, обраде, објављивања и коришћења података спроводе се у складу са Законом и посебним законом, уз поштовање начела прописаних законом којим се уређује заштита података о личности.
Подаци у евиденцијама, односно бази података ажурирају се на дан настанка промене, а најкасније у року од 30 дана од дана настанка промене.
У школи у којој се образовно-васпитни рад изводи на језику националне мањине, или двојезично, евиденције ће се водити, а јавне исправе издавати и на том језику, у складу са законом.
Школа издаје дупликат јавне исправе на прописаном обрасцу, након оглашавања оригинала јавне исправе неважећим, у "Службеном гласнику Републике Србије".
Дупликат јавне исправе потписује директор школе и оверава га на прописан начин, као и оригинал.
У недостатку прописаног обрасца школа издаје уверење о чињеницама унетим у евиденцију.
ОРГАНИ ШКОЛЕ
Члан 69.
Школа која је јавна установа има органе управљања, руковођења, стручне и саветодавне органе, чије организовање, састав и надлежности су прописани Законом, оснивачким актом и општим актом установе.
Школски одбор
Члан 70.
Орган управљања у школи је Школски одбор, који има девет чланова, који обављају послове из своје надлежности без накнаде. Чланове Школског одбора именује и разрешава скупштина јединице локалне самоуправе. Чине га по три представника запослених, родитеља и јединице локалне самоуправе.
Чланове Школског одбора из реда запослених предлаже Наставничко веће Школе (у даљем тексту: Наставничко веће), а из реда родитеља – Савет родитеља Школе (у даљем тексту: Савет родитеља), тајним изјашњавањем.
За члана Школског одбора из реда запослених може бити предложен и запослени који није члан Наставничког већа.
За члана Школског одбора из реда родитеља може бити предложен и родитељ ученика Школе који није члан Савета родитеља.
Мандат Школског одбора је четири године. Поступак за именовање чланова школског одбора покреће се најкасније три месеца пре истека мандата претходно именованим члановима тог органа. Предлог овлашћеног предлагача доставља се скупштини јединице локалне самоуправе најкасније два месеца пре истека мандата старог органа. Члан органа управљања не може бити лице које обавља послове секретара установе, нити помоћника директора те установе.
Члан школског одбора или одбор у целини разрешава се пре истека мандата на лични захтев члана или из разлога и на начин прописан Законом.
Изузетно, орган управљања коме је истекао мандат наставља са радом до именовања привременог органа управљања.
Члан 71.
За члана Школског одбора не може да буде предложено ни именовано лице:
1) које је правноснажном пресудом осуђено за кривично дело за које је изречена безусловна казна затвора у трајању од најмање три месеца или које је правноснажно осуђено за кривично дело: насиље у породици, одузимање малолетног лица, запуштање и злостављање малолетног лица или родоскврнуће; за кривична дела примање или давање мита; за кривично дело из групе кривичних дела против полне слободе, против правног саобраћаја и против човечности и других добара заштићених међународним правом, без обзира на изречену кривичну санкцију, ни лице за које је, у складу са законом, утврђено дискриминаторно понашање; 
2) које би могло да заступа интересе више структура (родитеља, запослених у Школи, представника јединице локалне самоуправе), осим чланова синдиката; 
3) чији су послови, дужност или функција неспојиви са обављањем послова у органу управљања у складу са законом којим се уређује спречавање сукоба интереса при вршењу јавних функција; 
4) које је већ именовано за члана органа управљања друге установе за образовање и васпитање (у даљем тексту: установа); 
5) које је изабрано за директора друге установе; 
6) које обавља послове секретара или помоћника директора те Школе; 
7) у другим случајевима, утврђеним законом. 
Члан 72.
Школски одбор има надлежности да:
1) доноси статут, правила понашања у школи и друге опште акте и даје сагласност на акт о организацији и систематизацији послова;
2) доноси школски програм, развојни план, годишњи план рада и усваја извештај о њиховом остваривању, вредновању и самовредновању;
3) утврђује предлог финансијског плана за припрему буџета Републике;
4) усваја извештај о пословању, годишњи обрачун и извештај о извођењу екскурзија;
5) доноси финансијски план школе, у складу са законом;
6) расписује конкурс за избор директора;
7) даје мишљење и предлаже министру избор директора школе;
8) закључује са директором школе уговор о раду на одређено време из члана 124. став 1. Закона;
9) одлучује о правима, обавезама и одговорностима директора школе;
10) образује комисију за вођење дисциплинског поступка против директора и донсои одлуку о одговорности директора за тежу повреду радне обавезе или повреду забране из члана 110-113. Закона;
11) доноси одлуку о проширеној делатности установе;
12) разматра поштовање општих принципа, остваривање циљева образовања и васпитања и стандарда постигнућа и предузима мере за побољшање услова рада и остваривање образовно-васпитног рада;
13) доноси план стручног усавршавања запослених и усваја извештај о њиховом остваривању;
14) одлучује по жалби, односно приговору на решење директора;
15) обавља и друге послове у складу са законом, актом о оснивању и статутом.
Школски одбор доноси одлуке већином гласова од укупног броја чланова.
Седницама Школског одбора присуствује и учествује у њиховом раду представник синдиката у школи, без права одлучивања.
Седницама Школског одбора, када Школски одбор одлучује по одређеним питањима утврђеним законом, присуствују и учествују у њиховом раду два представника ученичког парламента, без права одлучивања.
Школски одбор састаје се у проширеном саставу када разматра и одлучује о питањима утврђеним законом. Проширени састав укључује два пунолетна ученика које бира Ученички парламент школе.
Начин рада Школског одбора ближе се уређује Пословником о раду.
Члан 73.
За обављање послова из своје надлежности Школски одбор одговара Скупштини општине Шид и оснивачу Школе.
Директор
Члан 74
Директор руководи радом школе.
Дужност директора школе може да обавља лице које има одговарајуће образовање прописано Законом за наставника те врсте школе и подручја рада, за педагога и психолога, дозволу за рад, обуку и положен испит за директора школе и најмање осам година рада у установи на пословима образовања и васпитања, након стеченог одговарајућег образовања.
Лице које положи испит за директора стиче дозволу за рад директора - лиценцу за директора.
Изабрани директор који нема положен испит за директора, дужан је да га положи у року од две године од дана ступања на дужност. 
Директору који не положи испит за директора у року од две године од дана ступања на дужност престаје дужност директора. 
Испит за директора може да полаже и лице које испуњава услове за директора школе и које има доказ о похађаном прописаном програму обуке.
Директор школе бира се на период од четири године. Мандат директора тече од дана ступања на дужност.
Уколико је за директора именовано лице из реда запослених у школи, доноси се решење о његовом премештају на радно место директора које по сили закона замењује одговарајуће одредбе уговора о раду.
Уколико је директор именован из реда запослених код другог послодавца, остварује право на мировање радног односа на основу решења о именовању.
Лице из ст. 6. и 7. овог члана има право да се након престанка дужности директора након првог, односно другог мандата врати на послове које је обављало пре именовања за директора установе.
Уколико директору коме мирује радни однос дужност престане због истека мандата или на лични захтев током трећег и сваког наредног мандата, распоређује се на послове који одговарају степену и врсти његовог образовања, а ако таквих послова нема остварује права као запослени за чијим је радом престала потреба у складу са законом.
О правима, обавезама и одговорностима директора одлучује Школски одбор.
Школски одбор дужан је да радно-правни статус директора усклади са одредбама Закона.
Члан 75.
Директора школе именује министар у року од 30 дана од дана пријема документације школе, доношењем решења о именовању, о чему установа обавештава лица која су се пријавила на конкурс.
Конкурс за избор директора расписује Школски одбор, најраније шест месеци, а најкасније четири месеца пре истека мандата директора.
Мишљење Наставничког већа даје се на посебној седници којој присуствују сви запослени и који се изјашњавају о свим кандидатима, тајним изјашњавањем.
У школи у којој се образовно-васпитни рад изводи и на језику националне мањине, Школски одбор прибавља мишљење одговарајућег Националног савета националне мањине. Уколико Национални савет националне мањине не достави мишљење, односно претходну сагласност у року од 15 дана од дана пријема захтева, сматра се да је мишљење дато.
Члан 76.
Конкурс за избор директора објављује се у листу НСЗ „Послови“,  а рок за подношење пријава је 15 дана од дана расписивања конкурса.
Конкурс за  избор директора садржи информацију:
1) о називу и адреси Школе;
2) о начину подношења пријава на конкурс;
3) о условима за избор;
4) о доказима за испуњеност услова за избор и другим прилозима које треба поднети;
5) о року за подношење пријаве на конкурс;
6) о року у којем ће одлука о избору бити донета;
7) о лицу код којег кандидат може добити додатне информације о конкурсу;
8) о томе да неблаговремене или непотпуне пријаве неће бити узете у разматрање.
Рок за подношење пријаве на конкурс је 15 дана од дана објављивања конкурса.

Конкурс мора да садржи услове које кандидати треба да испуњавају и доказе које морају да поднесу:
Уз пријаву на конкурс кандидат треба да поднесе:
- доказ о држављанству (уверење о држављанству, односно извод из матичне књиге рођених);
- оверен препис/фотокопију дипломе о стеченом образовању;
- доказ о знању српског језика и језика на којем се изводи образовно-васпитни рад (осим кандидата који су одговарајуће образовање стекли на тим језицима);
- оверен препис/фотокопију документа о положеном испиту за лиценцу, односно стручном испиту;
- доказ о неосуђиваности и о непостојању дискриминаторног понашања;
- потврду о радном искуству;
- доказ о резултатима стручно-педагошког надзора установе и оцену спољашњег вредновања (само кандидати који су претходно обављали дужност директора установе);
- оверен препис/фотокопију лиценце за директора установе (ако је кандидат поседује);
- преглед кретања у служби са биографским подацима (необавезно);
- доказе о својим стручним и организационим способностима (необавезно);
Уколико се на конкурс пријавило лице које је претходно обављало дужност директора установе, дужно је да достави резултате стручно-педагошког надзора установе и оцену спољашњег вредновања.
Осим утврђивања испуњености услова за избор директора, Комисија цени и доказ о резултату стручно-педагошког надзора у раду кандидата (извештај просветног саветника)
Пријаве на конкурс разматра Комисија чији је број чланова непаран и коју формира орган управљања. Комисија је уређена општим актом установе и она разматра све благовремене и потпуне пријаве и обавештава орган управљања о спроведеном поступку. Комисија обрађује конкурсну документацију, утврђује испуњеност законом прописаних услова за избор директора, обавља интервју са кандидатима и прибављање мишљења Наставничког већа о пријављеним кандидатима.
Мишљење из става 1. овог члана даје се на посебној седници којој присуствују сви запослени и сви присутни запослени тајним изјашњавањем се изјашњавају о свим кандидатима, у складу с одредбама Статута које уређују начин рада и одлучивања Наставничког већа.
Пре гласања кандидатима се може пружити прилика да пред Наставничким већем изложе свој оквирни план рада за време мандата.
Мишљење из става 1. овог члана се у року од 2 дана од дана одржавања седнице на којој је дато доставља Комисији. 	

Наставничко веће изјашњава се о кандидатима на посебној седници (сви запослени) тајним гласањем. Орган управљања, на основу извештаја Комисије, сачињава образложену листу кандидата који испуњавају услове за директора и исту са предлогом кандидата за директора доставља министру у року од осам дана од дана достављања извештаја Комисије, који у року од 30 дана треба да изврши избор директора и донесе решење, које је коначно.
Члан 77.
Комисија има 5 чланова, а њени обавезни чланови су три представник из редова наставника и два из редова ненаставног особља. 
Комисија на првој седници између својих чланова бира председника Комисије, већином гласова од укупног броја чланова Комисије.
Комисија ради у пуном саставу, а њеним радом руководи председник.
На питања у вези са радом Комисије која нису уређена Статутом сходно се примењују одредбе Пословника о  раду Школског одбора.
Члан 78.
Комисија почиње разматрање конкурсног материјала по истеку 2 дана од дана истека рока за пријем пријава на конкурс.
Члан 79.
Комисија сачињава извештај о спроведеном поступку за избор директора, који садржи достављену документацију кандидата и потребна мишљења, при чему поред утврђивања испуњености услова за избор директора треба посебно да оцени и доказ о резултату стручно-педагошког надзора у раду кандидата (извештај просветног саветника).
Извештај с документацијом и мишљењима Комисија доставља Школском одбору у року од осам дана од дана завршетка поступка.
Члан 80.
Школски одбор, на основу извештаја Комисије, сачињава образложену листу свих кандидата који испуњавају услове и предлог за избор директора, које заједно са извештајем Комисије и приложеном документацијом доставља Покрајинском секретаријату за образовање, прописе, управу и националне мањине – националне заједнице, у року од осам дана од дана достављања извештаја Комисије.
Члан 81.
По добијању наведене документације покрајински секретар даје претходну сагласност потенцијалном кандидату који испуњава законом прописане услове или предлаже министру доношење решења о поновном расписивању конкурса и своје мишљење, заједно са целокупном документацијом прослеђује министру.
Члан 82.
Министар бира директора у року од 30 дана од дана пријема документације коју му је доставио покрајински секретар и доноси решење о његовом именовању, о чему Школа обавештава сва лица која су се пријавила на конкурс. Директора установе чије се седиште налази на територији Аутономне покрајине Војводине министар именује тек пошто претходно прибави сагласност покрајинског секретара, а уколико покрајински секретар  не достави сагласност у року од 15 дана од дана пријема захтева, сматра се да је сагласност дата.
Члан 83.
Благовременом пријавом на конкурс сматра се пријава која је непосредно предата Школи пре истека рока утврђеног у конкурсу или је пре истека тог рока предата пошти у облику препоручене пошиљке.
Ако последњи дан рока пада у недељу или на дан државног празника, или у неки други дан кад Школа не ради, рок истиче истеком првог наредног радног дана.
Члан 84.
Потпуном пријавом сматра се пријава која садржи све прилоге који се захтевају у конкурсу.
Доказ о поседовању психичке, физичке и здравствене способности за рад са децом и ученицима кандидат је дужан да достави пре закључења уговора о раду на одређено време са Школским одбором.
Кандидат може доказе о испуњености услова за избор доставити после истека рока за достављање пријава на конкурс, али само ако учини вероватним да те доказе није могао да благовремено прибави из оправданих разлога. Доказе о оправданости  разлога за пропуштање рока кандидат конкурса је обавезан да достави заједно са накнадно поднетим доказима за избор.
Накнадно достављање доказа за избор може се прихватити само ако их је Школа примила пре него што је Комисија почела да разматра конкурсни материјал.
Члан 85.
Учесник конкурса има право на судску заштиту у управном спору.
Члан 86.
Тајно изјашњавање се спроводи на следећи начин:
- на гласачким листићима кандидати се наводе редоследом утврђеним на листи кандидата, по азбучном реду, са редним бројем испред сваког имена;
- гласање се врши заокруживањем редног броја испред имена кандидата;
- тајно гласање спроводи и резултате гласања утврђује комисија.
Надлежност директора
Члан 87.
Директор је одговоран за законитост рада и за успешно обављање делатности школе и за свој рад одговара министру и школском одбору.
Директор школе чије седиште се налази на територији Аутономне покрајине Војводине за свој рад одговара министру, надлежном органу аутономне покрајине и школском одбору.
Осим послова утврђених законом и статутом школе, директор:
1) планира и организује остваривање програма образовања и васпитања и свих активности школе;
2) стара се о осигурању квалитета, самовредновању, стварању услова за спровођење спољашњег вредновања, остваривању стандарда образовних постигнућа и унапређивању образовно-васпитног рада;
3) стара се о остваривању развојног плана школе;
4) одлучује о коришћењу средстава утврђених финансијским планом и одговара за одобравање и наменско коришћење тих средстава, у складу са законом;
5) сарађује са органима јединице локалне самоуправе, организацијама, удружењима;
6) пружа подршку у стварању амбијента за остваривање предузетничког образовања и предузетничких активности ученика;
7) организује и врши педагошко-инструктивни увид и прати квалитет образовно-васпитног рада и педагошке праксе и предузима мере за унапређивање и усавршавање рада наставника и стручних сарадника;
8) планира и прати стручно усавршавање и спроводи поступак за стицање звања наставника и стручног сарадника;
9) одговоран је за регуларност спровођења свих испита у школи у складу са прописима;
10) предузима мере у случајевима повреда забрана из чл 110-113. Закона;
11) предузима мере ради извршавања налога просветног инспектора и просветног саветника, као и других инспекцијских органа;
12) стара се о благовременом и тачном уносу и одржавању ажурности базе података у школи у оквиру јединственог информационог система просвете;
13) стара се о благовременом објављивању и обавештавању запослених, ученика и родитеља, односно другог законског заступника ученика, стручних органа и органа управљања о свим питањима од интереса за рад школе и ових органа;
14) сазива и руководи седницама наставничког већа, без права одлучивања;
15) образује стручна тела и тимове, усмерава и усклађује рад стручних органа у школи;
16) сарађује са родитељима, односно другим законским заступницима ученика и саветом родитеља;
17) подноси извештај о свом раду и раду школе школском одбору, најмање два пута годишње;
18) одлучује о правима, обавезама и одговорностима ученика и запослених, у складу са Законом и посебним законом;
19) доноси општи акт о организацији и систематизацији послова, у складу са законом;
20) обезбеђује услове за остваривање права, обавеза и одговорности ученика и запослених у складу са Законом и другим законом;
21) сарађује са ученицима и ученичким парламентом;
22) одлучује о жалби на решење конкурсне комисије за избор кандидата за пријем у радни однос;
23) обавља и друге послове у складу са законом и статутом.
У случају привремене одсутности или спречености директора да обавља дужност, замењује га наставник и стручни сарадник у установи на основу овлашћења директора, односно школског одбора, у складу са законом.
Члан 88.
Дужност директора школе престаје истеком мандата, на лични захтев, навршавањем 65 година живота и разрешењем.
О престанку дужности директора одлучује министар решењем. Министар разрешава директора у року од 15 дана од дана сазнања, а најкасније у року од једне године од наступања услова из члана 128. став 7. Закона, којим су прописани услови за разрешење)
Решење министра о разрешењу коначно је у управном поступку.
Члан 89.
Министар разрешава директора дужности пре истека мандата ако:
1) директор не испуњава услове за пријем у радни однос у установи; 	
2) одбије да се подвргне лекарском прегледу на захтев органа управљања или министра; 
3) Школа није благовремено донела програм образовања и васпитања, односно не остварује програм образовања и васпитања или не предузима мере за остваривање принципа, циљева и стандарда постигнућа; 
4) Школа не спроводи мере за безбедност и заштиту ученика; 
5) директор не предузима или неблаговремено предузима одговарајуће мере у случајевима повреда забрана из чл. 110–113. Закона о основама система образовања и васпитања и тежих повреда радних обавеза запослених; 
6) у Школи није обезбеђено чување прописане евиденције и документације; 
7) у Школи се води евиденција и издају јавне исправе супротно закону; 
8) директор не испуњава услове из члана 122. Закона о основама система образовања и васпитања; 
9) директор не поступа по препоруци, налогу, односно мери надлежног органа за отклањање утврђених недостатака и неправилности; 
10) није обезбедио услове за инспекцијски, стручно-педагошки надзор и спољашње вредновање; 
11) за време трајања његовог мандата Школа је два пута узастопно оцењена најнижом оценом за квалитет рада; 
12) директор омета рад Школског одбора и запослених, непотпуним, неблаговременим и нетачним обавештавањем, односно предузимањем других активности којим утиче на законито поступање органа управљања и запослених; 
13) није обезбедио благовремен и тачан унос и одржавање базе података установе у оквиру јединственог информационог система просвете као и контролу унетих података; 
14) у радни однос је примио лице или ангажовао лице ван радног односа супротно закону, посебном колективном уговору и општем акту; 
15) намерно је или крајњом непажњом учинио пропуст приликом доношења одлуке у дисциплинском поступку, која је правноснажном судском пресудом поништена као незаконита и ако је Школа обавезана на накнаду штете; 
16) одговаран је за прекршај из Закона о основама система образовања и васпитања или другог закона, привредни преступ или кривично дело у вршењу дужности, као и другим случајевима, у складу са законом. 
Министар разрешава директора и у другим случајевима када се утврди незаконито поступање. 
 Статус директора
Члан 90.
Директор се бира на период од четири године.
Мандат директора тече од дана ступања на дужност.
Члан 91.
Орган управљања закључује са директором уговор о раду на одређено време.
Уколико је за директора именовано лице из реда запослених у тој установи, доноси се решење о његовом премештају на радно место директора које по сили закона замењује одговарајуће одредбе уговора о раду. 
 Уколико је директор именован из реда запослених код другог послодавца, остварује право на мировање радног односа на основу решења о именовању.
 Лице из ст. 2. и 3. овог члана има право да се након престанка дужности директора након првог, односно другог мандата врати на послове које је обављало пре именовања за директора установе.
Уколико директору установе коме мирује радни однос престане дужност због истека мандата или на лични захтев током трећег и сваког наредног мандата, распоређује се на послове који одговарају степену и врсти његовог образовања.
Ако нема одговарајућих послова, лице из става 5. овог члана остварује права као запослени за чијим радом је престала потреба, у складу са законом.
Вршилац дужности директора
Члан 92.
Вршиоца дужности директора именује министар до избора новог директора у року од осам дана од дана наступања разлога за именовање вршиоца дужности директора.
Вршиоца дужности директора установе чије седиште се налази на територији Аутономне покрајине Војводине, именује надлежни орган аутономне покрајине.
За вршиоца дужности директора установе може да буде именовано лице које испуњава прописане услове за директора установе, осим положеног испита за директора установе, и то до избора директора, а најдуже шест месеци.
Након престанка дужности, вршилац дужности директора има право да се врати на послове које је обављао пре именовања.
Права, обавезе и одговорности директора установе односе се и на вршиоца дужности директора
Помоћник директора
Члан 93.
Установа може да има помоћника директора, у складу са нормативом којим се утврђују критеријуми и стандарди за финансирање установе.
Решењем директора на послове помоћника директора распоређује се наставник, васпитач и стручни сарадник, који има професионални углед и искуство у установи, за сваку школску, односно радну годину.
Помоћник директора организује, руководи и одговоран је за педагошки рад установе, координира рад стручних актива и других стручних органа установе и обавља друге послове, у складу са статутом установе.
Након престанка дужности, помоћник директора има право да се врати на послове које је обављао пре постављења.
Помоћник директора може да обавља и послове наставника, васпитача и стручног сарадника, у складу са решењем директора.

Стручни органи школе
Члан 94.
Стручни органи школе су: 
1) Наставничко веће,
2) Одељењско веће,
3) Педагошки колегијум,
4) Стручно веће за области предмета,
5) Стручни актив за развојно планирање,
6) Стручни актив за развој Школског програма,
7) Тим за инклузивно образовање,
8) Тим за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања,
9) Тим за самовредновање квалитета рада Школе;
10) Тим за развој међупредметних компетенција и предузетништва;
11) Тим за професионални развој;
12) Тим за културну и јавну делатност школе,
13) Тим за израду и писање пројеката.

Наставничко веће чине наставници и стручни сарадници, координатори практичне наставе (у стручној школи).
Одељенско веће чине наставници који изводе наставу одређеном одељењу, и одељенски старешина.
Стручно веће за области предмета чине наставници који изводе наставу из групе сродних предмета.
Стручни актив за развојно планирање чине представници наставника, васпитача, стручних сарадника, јединице локалне самоуправе, ученичког парламента и савета родитеља и именује га орган управљања.
Стручни актив за развој школског програма именује наставничко веће, а састоји се од наставника и стручних сарадника.
У установи директор образује тимове за: инклузивно образовање, за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања; за самовредновање, за обезбеђење квалитета и развој установе; за развој међупредметних компетенција и предузетништва, тим за професионални развој и друге тимове.
Тим чине представници родитеља, запослених, ученичког парламента, јединице локалне самоуправе, односно стручњака за поједина питања.
Начин рада, доношења одлука, вођење записника на седницама и сва друга питања од значаја за рад тима, уређују се пословником о раду.
Педагошки колегијум чине представници стручних већа и актива, координатори стручних тимова и стручни сарадници.
Седницама стручних органа могу да присуствују представници ученичког парламента, без права одлучивања.
Наставничко веће
Члан 95.
Наставничко веће чине наставници и стручни сарадници.

Члан 96.
Наставничко веће предлаже представника запослених у школски одбор, тајним гласањем, а предложеним се сматрају она три кандидата која добију највећи број гласова присутних чланова наставничког већа.
У случају када наставничко веће даје мишљење о учесницима конкурса за избор директора школе, седници присуствују сви запослени и гласање је тајно.
Начин рада, доношења одлука, вођење записника на седницама и сва друга питања од значаја за рад наставничког већа, уређују се пословником о раду.
Члан 97.
Када наставничко веће решава о питању о коме се претходно изјаснио савет родитеља, потребно је председнику савета родитеља омогућити присуство на седници.
Члан 98.
Наставничко веће:                    
1) утврђује предлог годишњег плана образовно-васпитног рада и школског програма и стара се о њиховом успешном остваривању;
2) учествује у организацији образовно-васпитног рада;

3) разрађује и реализује наставни план;
4) разматра распоред часова наставе;
5) разматра укупне резултате образовно-васпитне делатности и одлучује о мерама за унапређивање тог рада, а посебно успеха ученика;
6) предлаже распоред задужења наставника и сарадника у извршавању појединих задатака и одељенска старешинства;
7) сарађује са родитељима ученика и пружа им помоћ у циљу јединственог васпитног деловања породице и школе;
8) утврђује предлог програма извођења екскурзија и предлаже га за годишњи план школе;
9) одобрава употребу уџбеника и друге литературе у школи;
10) разматра предлог за утврђивање ментора за праћење рада приправника;
11) стара се о остваривању програма образовања и васпитања;
12) анализује извршавање задатака образовања и васпитања у Школи;
13) планира и организује облике ваннаставних активности ученика;
14) врши надзор над радом других стручних органа;
15) даје мишљења и предлоге о питањима из надлежности стручних органа;
16) доноси одлуку о похваљивању и награђивању ученика;
17) изриче ученицима васпитно-дисциплинске мере „укор наставничког већа“ и „искључење ученика из школе, односно школе са домом“;
18) доноси одлуку о ослобађању ученика од наставе физичког васпитања и о оцењивању из тог предмета, на основу предлога изабраног лекара;
19) утврђује испуњеност услова за завршавање школовања у року краћем од предвиђеног;
20) именује чланове Стручног актива за развој Школског програма;
21) предлаже чланове Школског одбора из реда запослених;
22) даје мишљење за избор директора;  

Члан 99.
План и програм рада наставничког већа саставни је део годишњег плана рада школе.

Члан 100.
За свој рад Наставничко веће одговара директору.

Записник
Члан 101.
О раду наставничког већа води се записник.
Записник води један од чланова наставничког већа кога на почетку школске године одреди директор школе за ту школску годину.
Записник се води у посебно повезаној свесци овереној печатом, а потписују га директор школе и записничар. 
Када се свеска записника потроши, односно испуни, трајно се чува у архиви Школе.
Члан 102.
Прва тачка дневног реда сваке седнице Наставничког већа је усвајање записника са претходне седнице.
Одлука којом се усваја записник са претходне седнице садржи и исправке и допуне које треба унети у тај записник.
Члан 103.
Записник садржи податке о:
1) дану, часу и месту одржавања седнице;
2) броју присутних чланова;
3) дневном реду;
4) податке о одлагању или прекиду седнице;
5) дискутантима и дискусијама (у сажетом облику);
6) изјаве које су унете на инсистирање појединих дискутаната;
7) издвојена мишљења чланова Наставничког већа поводом одлука по појединим тачкама дневног реда;
8) донетим актима;
9) мерама које су изречене у циљу одржавања реда на седници и о лицима којима су изречене;
10) другим значајним питањима у вези са седницом.
Члан 104.
Директор одлучује о томе шта ће се унети у записник и записничару диктира текст који треба унети.
На захтев члана Наставничког већа, у записник се уноси и садржај који се иначе не би унео у записник, под условом да је то у вези са неком од тачака дневног реда.

Начин рада Наставничког већа
Члан 105.
Наставничко веће ради на седницама које сазива директор.
Седнице се одржавају у просторији Школе коју одреди директор.
Седницама Наставничког већа руководи директор, без права одлучивања.
Поред лица која имају право да присуствују седницама, седници Наставничког већа могу да присуствују и друга лица, по одобрењу директора. 

Члан 106.
У обављању послова руковођења седницама Наставничког већа директор: 
1) обавља  послове припремања седнице;
2) сазива седнице Наставничког већа;
3) утврђује испуњеност услова за одржавање седнице и отвара седницу Наставничког већа;
4) доноси одлуку о одлагању или прекиду седнице;
5) предлаже усвајање дневног реда;
6) предлаже доношење одлука, закључака, заузимање ставова, давање мишљења и слично;
7) утврђује да је одлука, закључак и сл. донета;
8) даје и одузима реч и стара се о несметаном одвијању тока седнице;
9) предузима мере у случају нарушавања реда на седници;
10) предузима мере за извршавање одлука Наставничког већа;
11) прати извршавање одлука Наставничког већа;
12) закључује седницу;
13) обавља и друге послове у вези са руковођењем седницом.
Члан 86.
Седница Наставничког већа може да се одржи ако је присутно више од половине од укупног броја наставника и стручних сарадника који су у радном  односу у Школи на неодређено или на одређено време.
Члан 87.
Седница Наставничког већа сазива се истицањем обавештења на огласну таблу Школе и објављивањем обавештења на школској интернет страни, најмање 3 дана пре дана одржавања седнице.
Рок из става 1. овог члана не мора се поштовати ако за то постоје важни разлози, који треба да буду наведени у обавештењу о сазивању седнице.
Обавештење о сазивању седнице треба да садржи дан, час и место одржавања седнице, као и предлог дневног реда.
Седнице Наставничког већа сазивају се по потреби, а обавезно на крају тромесечја, на крају првог и другог полугодишта, као и на почетку и пред крај школске године.
Директор је обавезан да закаже седницу на захтев најмање трећине чланова Наставничког већа, као и на захтев Школског одбора, Савета родитеља или Ученичког парламента.
Члан 88.
Директор отвара седницу пошто утврди да је присутно више од половине чланова Наставничког већа. 
Члан 89.
После отварања седнице, директор позива чланове Наставничког већа да предложе измене и/или допуне предлога дневног реда и о њиховим предлозима ће се посебно гласати.
После утврђивања коначног предлога дневног реда, доноси се одлука  о усвајању дневног реда.
Члан 90.
После усвајања дневног реда, директор отвара дискусију по свакој тачки дневног реда појединачно.
Члан 91.
Право да учествују у дискусији имају директор и сви чланови Наставничког већа, као и приправници-стажисти, лица ангажована на основу уговора о извођењу наставе и представници Ученичког парламента.
Право да учествују у дискусији, по одобрењу директора, имају и друга лица која су позвана на седницу.
Дискутанти су обавезни да приликом дискусија расправљају, по правилу, само о питањима која су од непосредног значаја  за доношење одлуке по тачки дневног реда о којој се расправља.

Члан 92.
Поред питања у вези с тачкама дневног реда, дискутант може да говори и о повреди одредаба Статута које уређују начин рада и одлучивања Наставничког већа (чл. 84. до 124).
Члан 93.
Дискусије треба да буду што краће и јасније.
Дискутант има право да у дискусији изрази своје мишљење, став и/или уверење, али је обавезан да то учини у пристојном облику.
Члан 94.
Наставничко веће може одлучити да се ограничи број дискусија једног дискутанта по једној тачки дневног реда и/или да се ограничи трајање дискусија.
Члан 95.
Сваки дискутант има право на реплику, ако је у нечијој дискусији поменут а сматра да тврдње у тој дискусији треба  исправити или допунити.
Реплика може трајати најдуже 10 минута.
Члан  96.
Директор даје и одузима реч дискутантима, водећи рачуна о редоследу пријављивања, а после дискусија предлаже доношење одлуке по тој тачки.
Члан 97.
О одржавању реда на седници стара се директор.
Члан 98.
Директор ће опоменути члана Наставничког већа или другог дискутанта који и после одузимања речи наставља да говори, као и лице које се непристојно понаша и/или на други начин омета рад на седници.
Члан 99.
Ако опоменуто лице и даље наставља да омета рад на седници, на предлог директора или члана Наставничког већа Наставничко веће ће донети одлуку о његовом удаљењу са седнице.
Лице на које се одлука о удаљењу односи обавезно је да одмах по изрицању мере удаљења напусти просторију у којој се седница одржава.
Мера удаљења односи се само на седницу на којој је изречена.
Члан 100.
Ако се мерама не може одржати  ред на седници, директор ће донети одлуку да се седница прекине и утврдиће време њеног наставка.
Исту одлуку директор ће донети и ако у току седнице престане да постоји неки други услов за њено одржавање.
Члан 101.
Ако на седницу Наставничког већа не дође довољан број наставника и стручних сарадника, директор ће донети одлуку о одлагању седнице и истовремено у оквиру рока од 3 дана утврђује дан када ће се седница одржати, с истим или допуњеним  дневним редом.
Исту одлуку директор ће донети и ако није испуњен неки други услов за одржавање седнице.
Одлучивање Наставничког већа
Члан 102.
Наставничко веће доноси две врсте одлука:
1) одлуке по тачкама дневног реда;
2) закључке.

Члан 103.
Одлука по тачки дневног реда треба да садржи:
1) јасан и потпун одговор на питање које садржи тачка дневног реда по којој је донета;
2) име и презиме, односно функцију лица одговорног за извршење одлуке;
3) начин извршења одлуке;
4) рок за извршење одлуке;
5) начин праћења извршења одлуке.
Члан 104.
Ако из било ког разлога нису испуњене све претпоставке за доношење одлуке по некој тачки дневног реда, директор ће предложити да се доношење одлуке по тој тачки дневног реда одложи за неку од следећих седница.

Члан 105.
Када одлучује о процедуралним питањима, а не доноси одлуку по тачки дневног  реда, Наставничко веће доноси закључке.
Закључак има исте саставне делове као и одлука по тачки дневног реда.
Члан 106.
Наставничко веће доноси одлуке већином од укупног броја присутних чланова.
Одлуке се доносе на предлог директора.
Члан 107.
Члан Наставничког већа може гласати за или против доношења одлуке, а може остати и уздржан.
После гласања, директор пребројавањем гласова утврђује да ли је одлука донета.
Члан 108.
Одлуке се, по правилу, доносе гласањем о једном предлогу директора.
Ако се током дискусије по некој тачки дневног реда уобличи више предлога, директор ће све предлоге ставити на гласање, редом којим су изложени.
Члан 109.
Одлуке се, по правилу, доносе јавним гласањем, подизањем руке, на позив директора.
Одлуке се доносе тајним гласањем у следећим случајевима:
1) давање мишљења о кандидатима за директора;
2) предлагање чланова Школског одбора из реда запослених.
За тајно гласање користе се гласачки листићи које потписује директор и који су оверени малим печатом Школе.

Члан 110.
Посебној седници Наставничког већа на којој се даје мишљење о кандидатима за директора имају право да присуствују и да учествују у њеном раду и у гласању за давање мишљења сви запослени.
Члан 111.
Гласачки листић за давање мишљења о кандидату за директора има следећи текст:
	
„Наставничко веће Гимназије „Сава Шумановић“
Број: _________
Датум: ___________
Место: _____________

Гласачки листић за давање мишљења Наставничког већа о кандидатима 
за избор директора Школе, по конкурсу расписаном у 
___________________, од __________ 20__. године

Позитивно мишљење члан Наставничког већа даје за кандидата чији је редни број заокружен:
1)_____________________,
2)_____________________,
3)_____________________.

Треба заокружити један редни број.

Директор Школе
____________________

Члан 112.
Кандидати се у гласачки листић уписују оним редоследом којим су дати у информацији Комисије.
Члан 113.
Гласање спроводи комисија  која се састоји од председника и два члана (у даљем тексту: Комисија за спровођење гласања).
Председника и чланове Комисије за спровођење гласања из свог састава именује Наставничко веће на седници на којој се даје мишљење о кандидатима за директора.
Право да предложи члана Комисије за спровођење гласања има сваки члан Наставничког већа.
Директор, помоћник директора нити лице које је кандидат за избор директора не могу бити у саставу Комисије за спровођење гласања.
Комисија за спровођење гласања пре гласања пребројава гласачке листиће и дели их члановима Наставничког већа.
Чланови Наставничког већа гласају иза паравана, заокруживањем хемијском оловком заокруживањем редног броја једног кандидата.
Одмах после гласања, Комисија за спровођење гласања јавно пребројава гласове и објављује резултат гласања.
Члан 114.
Позитивно мишљење је дато за кандидата који је добио већину гласова од укупног броја чланова Наставничког већа.
У случају да ниједан кандидат не добије већину гласова од укупног броја чланова Наставничког већа, позитивно мишљење се даје за кандидата који је добио највећи број гласова, али се у одлуци о давању мишљења Наставничког већа констатује да ниједан кандидат није добио потребну већину гласова. 
Уколико два или више кандидата имају једнак највећи број гласова, Школском одбору се доставља одлука о давању позитивног мишљења за све те кандидате. У одлуку се уноси констатација да ниједан кандидат није добио потребну већину гласова.
Члан 115.
Седници Наставничког већа на којој се предлажу чланови Школског одбора из реда запослених сви запослени имају право да присуствују и да учествују у њеном раду по тој тачки дневног реда.
Предлог чланова Школског одбора има право да поднесе сваки запослени, а о предлозима гласају само чланови Наставничког већа.
Члан 116.
Гласачки листић за утврђивање предлога чланова Школског одбора из реда запослених у Школи има следећи текст:
	
„Наставничко веће Гимназије „Сава Шумановић“
Број: _________
Датум: ___________
Место: _____________

Гласачки листић за утврђивање предлога чланова Школског одбора 
из реда запослених у Школи

За чланове Школског одбора члан Наставничког већа предлаже запослене чији је редни број заокружен:
1. ___________________________,
2. ___________________________,
3. ____________________________,
4. _____________________________,
5. _____________________________,
6. _____________________________.
Треба заокружити само три редна броја.

Директор Школе
____________________
Члан 117.
Кандидати се у гласачки листић уписују оним редоследом којим су предлагани на седници Наставничког већа.
Члан 118.
Наставничко веће предложиће за чланове Школског одбора три кандидата с гласачког листића која су добила највећи број гласова.
На остала питања поступка тајног гласања о предлогу за чланове Школског одбора из реда запослених у Школи сходно се примењују правила о тајном гласању за давање мишљења Наставничког већа о кандидатима за директора, осим правила о поступању у случају једнаког броја гласова два или више кандидата.
У случају једнаког броја гласова који онемогућава утврђивање предлога, гласање ће се поновљати све док на основу резултата гласања не буде било могуће утврдити предлог чланова Школског одбора.
Члан 119.
Одлука Наставничког већа којом је утврђен предлог чланова Школског одбора из реда запослених у Школи без одлагања се доставља Скупштини општине Шид, ради благовременог именовања Школског одбора.

Надлежности стручних органа
Члан 120.
Стручни органи, тимови и педагошки колегијум старају се о обезбеђењу квалитета рада установе, прате остваривања школског програма, старају се о остваривању стандарда постигнућа, вреднују резултате рада наставника и стручних сарадника, прате резултате рада ученика и решавају разна стручна питања образовно-васпитног рада.
Одељенски старешина има организационо руководећу и педагошко инструктивну улогу у раду са ученицима одељења којима је одељенски старешина, у сарадњи са родитељима односно другим законским заступницима ученика, води прописану евиденцију и педагошку документацију.

Одељенско веће
Члан 121.
Одељењско веће чине наставници који изводе наставу у одређеном одељењу и одељењски старешина и када изводи наставу у том одељењу.
Одељенска већа образују се ради организовања и праћења извођења образовно-васпитног рада и других питања од интереса за поједина одељења.
Одељенско веће ради у седницама, које сазива и којима руководи одељенски старешина. У случају спречености одељењског старешине, седницу сазива и њоме руководи директор или помоћник директора, без права одлучивања.

О раду одељенског већа води се записник.
Члан 122.
Одељенско веће:
1) усклађује рад свих наставника и сарадника који изводе наставу у одељењу;
2) расправља о настави, слободним активностима ученика и другим облицима образовно-васпитног рада, о учењу и раду ученика и предузима мере за успешнију наставу и боље резултате ученика у учењу и владању;
3) на предлог наставника утврђује закључну оцену из предмета на основу укупних резултата рада, као и оцену из владања;
4) сарађује са родитељима на решавању образовно-васпитних задатака;
5) предлаже наставничком већу планове посета, излета и екскурзија ученика;
6) одређује ученике за допунски, додатни и припремни рад и планира учествовање ученика на такмичењима;
7) похваљује ученике и изриче васпитно-дисциплинске мере;
8) обавља и друге послове по налогу наставничког већа и директора школе.
Одељенски старешина води кратак записник о раду већа.
У записник се уносе одлуке и закључци, као и резултати гласања, издвојена мишљења уколико то захтева члан већа.
Одељенски старешина
Члан 123.
Свако одељење у школи има одељенског старешину.
Одељењског старешину пре почетка сваке школске године одређује директор из реда наставника који изводе наставу у одељењу којем ће бити одељењски старешина, по прибављеном мишљењу Наставничког већа.
Одељенски старешина има организационо-руководећу и педагошко-инструктивну улогу.
Одељенски старешина:
1) обезбеђује непосредну сарадњу са наставницима и стручним сарадницима који остварују наставу у одељењу и усклађује њихов рад;
2) остварује стални увид у рад и владање ученика одељења у школи и ван ње;
3) разматра проблеме ученика код савлађивања наставних садржаја из појединих предмета и изналази могућности за побољшање успеха ученика;
4) остварује увид у социјалне и породичне прилике ученика и обезбеђује сталну сарадњу са родитељима;
5) сазива родитељске састанке и руководи њима;
6) прати остваривање наставног плана и програма у одељењу и посебно прати оцењивање ученика;
7) прати похађање наставе од стране ученика и правда изостанке;
8) издаје похвале и награде ученицима из своје надлежности;
9) води школску евиденцију;
10) потписује ђачке књижице, дипломе и сведочанства;
11) руководи радом одељенског већа, потписује његове одлуке и води записник;
12) предлаже одељенском већу оцене из владања;
13) упознаје ученике са школским редом, радним обавезама и дисциплинским мерама за неизвршавање радних обавеза;
14) износи предлоге и жалбе ученика пред органе школе;
15) стара се о остваривању ваннаставних активности;
16) обезбеђује услове за припрему ученика за такмичење;
17) учествује у припреми и извођењу екскурзија и стара се о безбедности и дисциплини ученика на екскурзијама;
18) обавештава родитеље о дисциплинским прекршајима и поступку који се води према ученику и доставља им одлуке о дисциплинским мерама које су ученику изречене;
19) обавља и друге послове који су му законом, подзаконским актима или одлуком директора школе стављени у надлежност.
Одељенски старешина дужан је да на почетку школске године уради оперативни план рада одељења и преда га директору школе.
Одељенски старешина дужан је да подноси извештај о свом раду и раду одељења најмање два пута у току полугодишта.
Педагошки колегијум
Члан 128.
Педагошки колегијум чине председници стручних већа и стручних актива, координатори стручних тимова и стручни сарадници.
Члан 129.
Педагошки колегијум:
1) Израђује свој годишњи план и програм рада;
2) стара се о осигурању и унапређивању квалитета образовно-васпитног рада Школе; 
3) прати остваривање Школског програма;
4) стара се о остваривању циљева и стандарда постигнућа; 
5) вреднује резултате рада наставника и стручних сарадника; 
6) прати и утврђује резултате рада ученика; 
7) предузима мере за јединствен и усклађен рад са ученицима у процесу образовања и васпитања;
8) решава друга стручна питања образовно-васпитног рада;
9) разматра питања и даје мишљење у вези са пословима из надлежности директора који се односе на:
- планирање и организовање остваривања програма образовања и васпитања и свих активности Школе,
- старање о обезбеђивању квалитета, самовредновање, стварање услова за спровођење спољашњег вредновања,  остваривање стандарда постигнућа и унапређивање квалитета образовно-васпитног рада,
- старање о остваривању Развојног плана,
- сарадњу са органима јединице локалне самоуправе, организацијама и удружењима,
- пружање подршке у стварању амбијента за остваривање предузетничког образовања и предузетничких активности ученика,
- организовање и вршење педагошко-инструктивног увида и праћење квалитета образовно-васпитног рада и педагошке праксе и предузимање мера за унапређивање и усавршавање рада наставника и стручних сарадника,
10) на предлог стручног тима за инклузивно образовање, доноси индивидуални образовни план за ученика којем је потребна додатна подршка у образовању и васпитању;
11) утврђује распоред одсуствовања са рада наставника и стручних сарадника за време стручног усавршавања.
Члан 130.
Седнице Педагошког колегијума сазива и њима руководи директор или  помоћник директора. 
На остала питања у вези са радом Педагошког колегијума сходно се примењују одредбе Статута које уређују начин рада и одлучивања Наставничког већа (чл. 84 - 124), осим одредбе о објављивању извода из записника.
Члан 131.
За свој рад Педагошки колегијум одговара Наставничком већу и директору.

Стручна већа
Члан 132.
Стручно веће за области предмета чине наставници који изводе наставу из групе сродних предмета.
Састав стручног већа за област предмета утврђује наставничко веће, а његовим радом руководи један од наставника кога сваке године одреди наставничко веће на основу плана задужења.
Стручно веће за област предмета утврђује програм рада за сваку школску годину, на основу обавеза које проистичу из годишњег плана рада школе, у остваривању плана и програма наставе и учења.
Члан 133.
У Школи постоје следећа стручна већа за области предмета:
1) Српски језик и књићевност,
2) ликовну и музичку културу,
3) страни језици,
4) друштвене науке,
5) природне науке,
6) математика и рачунарство и информатика,
7) физичка култура,
8) економија,право и администрација.
Седнице стручног већа за области предмета сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Члан 134.
За свој рад стручно веће за разредну наставу одговара Наставничком већу.

У оквиру стручних већа могу се организовати стручни активи за поједине предмете (српски језик, стране језике, математику итд).
Стручни активи
Стручни актив за развојно планирање
Члан 135.
Стручни актив за развојно планирање чине представници наставника и стручних сарадника, општине Шид, Ученичког парламента и Савета родитеља.
Стручни актив за развојно планирање има девет чланова, од којих је шест из редова наставника и стручних сарадника, и по један представник општине Шид, Ученичког парламента и Савета родитеља.
Представнике наставника и  стручних сарадника предлаже Наставничко веће а представника општине Шид предлаже Скупштина општине Шид.
Представник Ученичког парламента и представник Савета родитеља предлажу се из њихових редова.
Чланове стручног актива за развојно планирање именује Школски одбор.
Члан 136.
Стручни  актив за развојно планирање, у оквиру и поред послова из опште надлежности стручних органа (члан 78. Статута), обавља посебно следеће послове: 
1) израђује предлог Развојног плана;
2) израђује пројекте који су у вези са Развојним планом;
3) прати реализацију Развојног плана;
4) доноси план рада и подноси извештај о његовој реализацији.

Члан 137.
Седнице стручног актива за развојно планирање сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Члан 138.
За свој рад стручни актив за развојно планирање одговара Школском одбору и Наставничком већу.

Стручни актив за развој Школског програма
Члан 139.
Стручни актив за развој Школског програма чини девет представника наставника и стручних сарадника, које именује Наставничко веће.

Члан 140.
Стручни  актив за развој Школског програма, у оквиру и поред послова из опште надлежности стручних органа (члан 87. Статута), обавља посебно следеће послове: 
1) израђује предлог Школског програма;
2) израђује пројекте који су у вези са школским програмом;
3) прати реализацију Школског програма;
4) доноси план рада и подноси извештаје о његовој реализацији.
Члан 141.
Седнице стручног актива за развој Школског програма сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Члан 142.
За свој рад стручни актив за развој Школског програма одговара Наставничком већу.

Педагошки колегијум
Члан 143.
Педагошки колегијум чине представници стручних већа и актива, координатори стручних тимова и стручни сарадници. Педагошким колегијумом председава и руководи директор, односно помоћник директора.
Педагошки колегијум разматра питања и заузима ставове у вези са пословима директора школе из области:
1) планирања и организовања остваривања програма образовања и васпитања и свих активности установе;
2) старања о осигурању квалитета, самовредновању, остваривању стандарда постигнућа и унапређивању образовно-васпитног рада;
3) старања о остваривању развојног плана школе;
4) организовања и вршења педагошко-инструктивног увида и праћења квалитета образовно-васпитног рада у школи и педагошке праксе и предузимања мера за унапређивање и усавршавање рада наставника и стручних сарадника;
5) планирања и праћења стручног усавршавања запослених и спровођења поступка за стицање звања наставника и стручних сарадника;
6) сарадње са органима јединице локалне самоуправе, организацијама и удружењима.
Педагошки колегијум ради на седницама о чему се води записник.
Члан 144.
Стручни органи доносе одлуке јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова.
Тим за инклузивно образовање
Члан 145.
Тим за инклузивно образовање, односно тим за пружање додатне подршке ученику чине наставник разредне наставе, односно наставник предметне наставе, одељењски старешина, стручни сарадник, родитељ, а у складу са потребама ученика и педагошки асистент, односно лични пратилац ученика, на предлог родитеља.
Тим за инклузивно образовање именује директор.
Члан 146.
Тим за инклузивно образовање, у оквиру и поред послова из опште надлежности стручних органа (члан 78. Статута), обавља посебно следеће послове: 
1) учествује у изради Школског програма;
2) израђује индивидуални образовни план за ученике којима је потребна додатна подршка у образовању и васпитању;
4) израђује пројекте који су у вези са Школским програмом, а односе се на ученике којима је потребна додатна подршка у образовању и васпитању;
5) прати реализацију Школског програма и индивидуалног образовног плана;
Члан 147.
Седнице Тима за инклузивно образовање сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Члан 148.
За свој рад Тим за инклузивно образовање одговара директору и Наставничком већу.

Тим за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања
Члан 149.
Тим за заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања (у даљем тексту: Тим за заштиту) има 7 чланова и чине га: професори, ученици, родитељи ученика, представници друштвене средине и стручњаци за поједина питања ван Школе.
Тим за заштиту именује директор.
Члан 150.
Тим за заштиту, у оквиру и поред послова из опште надлежности стручних органа (члан 78. Статута), обавља посебно следеће послове: 
1) припрема план и програм заштите од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања (у даљем тексту: заштита);
    	2) информише ученике, запослене и родитеље о планираним активностима и могућности тражења подршке и помоћи од Тима за заштиту;
    	3) учествује у обукама и пројектима за развијање компетенција потребних за превенцију дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања;
    	4) предлаже мере за превенцију и заштиту, организује консултације и учествује у процени ризика и доношењу одлука о поступцима у случајевима сумње или дешавања дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања;
    	5) укључује родитеље у превентивне и интервентне мере и активности;
    	6) прати и процењује ефекте предузетих мера за заштиту ученика и даје одговарајуће предлоге директору;
    	7) сарађује са стручњацима из других надлежних органа, организација, служби и медија ради свеобухватне заштите ученика од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања;
    	8) води и чува документацију;
    	9) извештава стручне органе Школе и Школски одбор о питањима из своје надлежности;
10) спроводи програм превенције у сарадњи са старешинама.
Члан 151.
Седнице Тима за заштиту сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Члан 152.
За свој рад Тим за заштиту одговара директору и Наставничком већу.
Тим за самовредновање квалитета рада Школе
Члан 153.
Тим за самовредновање квалитета рада Школе (у даљем тексту: Тим за самовредновање)  има најмање пет чланова, и то: представника стручних органа, савета родитеља, ученичког парламента и органа управљања установе. Именује га Наставничко веће. Руководиоца Тима за самовредновање бирају чланови Тима из својих редова. У раду Тима за самовредновање учествује и директор установе.
Члан 154.
Тим за самовредновање, у оквиру и поред послова из опште надлежности стручних органа (члан 78. Статута), обавља посебно следеће послове: 
1) организује и координира самовредновање квалитета рада Школе (у даљем тексту: самовредновање); 
2) обезбеђује услове за спровођење самовредновања;
3) припрема Годишњи план самовредновања; 
4) прикупља и обрађује податке везане за предмет самовредновања и врши анализу квалитета предмета самовредновања на основу обрађених података;
5) након извршеног самовредновања сачињава извештај о самовредновању;	
6) сарађује с органима Школе и другим субјектима у Школи и ван Школе на испуњавању задатака из своје надлежности;

Члан 155.
Седнице Тима за самовредновање сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Члан 156.
За свој рад Тим за самовредновање одговара директору и Наставничком већу.

Тим за развој међупредметних компетенција и предузетништва
Члан 157.
Тим за развој предузетништва има 5 чланова и чине га: професори, ученици и представници друштвене средине.
Тим за развој  предузетништва именује директор.
Члан 158.
Тим за предузетништва, у оквиру и поред послова из опште надлежности стручних органа (члан 78. Статута), обавља посебно следеће послове: 
1) учествује у изради аката који се односе на развој предузетништва;
2) израђује пројекте који су у вези са предузетништвом;
3) прати примену одредаба прописа, Статута и других општих аката Школе чија је примена важна за развој предузетништва;
4) учествује у обезбеђивању услова за развој предузетништва;
5) сарађује с органима Школе и другим субјектима у Школи и ван Школе на испуњавању задатака из своје надлежности.
Члан 159.
Седнице Тима за развој међупредметних компетенција и предузетништва сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Члан 160.
За свој рад Тим за развој предузетништва одговара директору и Наставничком већу.
Тим за професионални развој 
Члан 161.
Тим за професионални развој чине наставници које именује Наставничко веће.
Члан 162.
Тим за професионални развој, у оквиру и поред послова из опште надлежности стручних органа (члан 87. Статута), обавља посебно следеће послове: 
-	Сарађује са педагошко-психолошком службом и директором школе у вези праћења реализације укупног образовно-васпитног рада и стручног усавршавања наставника.
-	Организује различите облике стручног усавршавања у оквиру Школе и предлаже усавршавање ван Школе.

Члан 163.
Седнице Тима за стручно усавршавање сазива и њима руководи координатор, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа. На исти начин бира се и заменик координатора.

Члан 164.
За свој рад овај Тим одговара Наставничком већу.
Тим за културну и јавну делатност школе
Члан 165.
Тим за културну и јавну делатност чине директор, стручни сарадник, наставници, ученици, родитељи и представници друштвене средине.

Члан 166.
Овај Тим остварује сарадњу са свим секцијама чији се делокруг рада ослања на креативности из сфере културе и подстицаће их да учествују у поменутим програмима, а то су: драмска, рецитаторска, литерарна, ликовна секција, хор, еколози и остали који ће припремити одговарајуће програме.
Члан 167.
Тим учествује у припреми духовних вечери, књижевних вечери и других манифестација које се буду организовале у школи, а у сарадњи са чиниоцима који су заинтересовани за те манифестације.

Члан 168.
Седнице Тима за културну и јавну делатност сазива и њима руководи координатор, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа.
На исти начин бира се и заменик координатора, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 

Члан 169.
За свој рад Стручни тим за културну и јавну делатност одговара Наставничком већу.

Савет родитеља
Члан 170.
Ради остваривања што боље сарадње и учешћа родитеља у остваривању образовно-васпитних задатака школе, у школи се као саветодавно тело формира савет родитеља.
Савет родитеља је саветодавно тело.
Савет родитеља чине по један представник родитеља, односно другог законског заступника ученика сваког одељења. Свако одељење бира по једног представника у савет родитеља школе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја родитеља у одељењу.
Савет родитеља из свог састава бира председника и заменика председника на првој седници, јавним гласањем, приликом верификације мандата изабраних чланова. Изабрани су кандидати за које се изјаснила већина од укупног броја чланова савета родитеља.
Представници савета родитеља бирају се сваке школске године, на првом родитељском састанку, најкасније до 15. септембра.
Начин рада савета родитеља уређен је пословником.
Члан 171.
Председник савета родитеља за свој рад одговара савету родитеља. Може да поднесе оставку уколико не може да одговори својим обавезама.
Савет родитеља може да опозове председника уколико своје обавезе не обавља са успехом.
Одлука о прихватању оставке, односно о опозивању председника доноси се јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова савета.
Одредбе из ст. 1. до 3. овог члана сходно се примењују и на заменика председника савета.
Родитељу, односно другом законском заступнику ученика престаје чланство у савету родитеља:
- ако престане основ за чланство;
- на лични захтев;
- ако из одређених разлога није у могућности да присуствује седницама савета родитеља.
Престанак основа за чланство у савету родитеља утврђује се на седници савета родитеља, о чему се доноси одлука и сачињава записник. Савет ће затражити да одељење чији је родитељ био представник, изабере новог представника за члана савета.
На лични захтев и у случају немогућности да присуствује седницама савета, родитељ ће престати да буде члан савета родитеља подношењем писмене изјаве, што ће се на седници савета констатовати и покренути поступак за избор новог представника родитеља за члана савета.
Члан 172.
Савет родитеља обавља послове из своје надлежности на седницама које су јавне и којима могу присуствовати остали родитељи ученика, односно други законски заступници ученика и наставници.
Седнице сазива и њима руководи председник савета родитеља.
Члан 173.
Савет родитеља:
1) предлаже представнике родитеља ученика, односно другог законског заступника ученика у школски одбор;
2) предлаже свог представника у све обавезне тимове у школи;
3) предлаже органу управљања намену коришћења средстава остварених радом ученичке задруге и прикупљених од родитеља, односно другог законског заступника ученика;
4) учествује у поступку избора уџбеника, у складу са законом којим се уређују уџбеници;
5) разматра предлог школског програма, развојног плана, годишњег плана рада, разматра извештаје о остваривању програма образовања и васпитања, развојног плана и годишњег плана рада, спољашњем вредновању и самовредновању, завршном испиту, резултатима националног и међународног тестирања и унапређење квалитета образовно-васпитног рада;
6) разматра намену коришћења средстава од донација и од проширене делатности школе;
7) разматра и прати услове за рад школе, безбедност и заштиту ученика;
8) учествује у поступку прописивања мера безбедности ученика и правила понашања у школи;
9) разматра и прати услове за рад школе, услове за одрастање и учење, безбедност и заштиту ученика;
10) даје сагласност на програм и организовање екскурзије и разматра извештаје о њиховом остваривању;
11) разматра успех ученика, организује друштвени и забавни живот ученика, спортске и друге манифестације у школи;
12) предлаже представника и његовог заменика за Општински савет родитеља;
13) разматра и друга питања.
Члан 174.
Савет родитеља своје предлоге, питања и ставове упућује Школском одбору, Директору и стручним органима установе, а начин рада савета уређује се Пословником о раду.
Одељенска заједница
Члан 175.
Одељењску заједницу чине сви ученици и одељењски старешина једног одељења.
Одељењска заједница има руководство које се састоји од председника, секретара и благајника.
Руководство одељењске заједнице бира се за сваку школску годину, на првом састанку одељењске заједнице. 
На истом  састанку бирају се и заменици чланова руководства.
Избор се врши јавним гласањем о предлозима за чланове руководства које може да поднесе сваки ученик.
Члан 176.
Председник одељењске заједнице руководи радом на састанку одељењске  заједнице.
Секретар одељењске заједнице води записник са састанка одељењске заједнице.
Благајник одељењске заједнице од чланова одељењске заједнице прикупља новац, у складу с одлуком органа Школе или одељењске заједнице, као и у складу с одлуком или договором с одељењским старешином или с друтим наставником. 
Члановима руководства одељењске заједнице у раду помаже одељењски старешина.
Чланови руководства одељењске заједнице за свој рад су одговорни одељењској заједници и одељењском старешини.
Члан 177.
Одељењска заједница има следеће задатке:
1) доношење свог плана и програма рада за сваку школску годину; 
2) разматрање и решавање проблема у односима између ученика или између ученика и наставника;
3) разматрање и решавање проблема у учењу и владању ученика;
4) навикавање ученика на поштовање правила безбедног понашања;
5) навикавање ученика на поштовање правила лепог понашања;
6) стварање и развијање позитивне атмосфере у одељењу, у којој владају другарство и међусобно разумевање и уважавање ученика;
7) избор чланова Ученичког парламента;
8) избор руководства одељењске заједнице.
Члан 178.
На рад одељењске заједнице сходно се, у поједностављеном облику, примењују одредбе Статута које уређују начин рада и одлучивања Наставничког већа.

Ученици

Упис ученика
Члан 179.
У први разред средње школе уписују се лица са стеченим основним образовањем и васпитањем, у складу са посебним законом.
Изузетно, поједина лица или групе лица из осетљивих категорија, лица са сметњама у развоју и инвалидитетом, могу да се упишу у средњу школу под повољнијим условима ради постизања пуне равноправности у стицању образовања и васпитања, у складу са мерилима и по поступку који пропише министар.
У средњу школу може да се упише и лице са стеченим или завршеним основним образовањем и васпитањем ради стручног оспособљавања, односно обучавања.
Изузетно, одрасли који стиче основно образовање може упоредо да похађа прописани или одобрени програм обуке у средњој школи.

Члан 180.

Страни држављанин, лице без држављанства и тражилац држављанства, уписују се у установу из члана 89. овог закона и остварују право на образовање и васпитање под истим условима и на начин прописан законом за држављане Републике Србије.
За децу и ученике из става 1. овог члана, за прогнана и расељена лица, избеглице и мигранте и децу и ученике који су враћени у земљу на основу споразума о реадмисији, која не познају језик на коме се изводи образовно-васпитни рад или поједине програмске садржаје од значаја за наставак образовања и васпитања, установа организује учење српског као страног језика.
Дете страног држављанина, лица без држављанства и тражиоца држављанства похађа програм српског као страног језика, бесплатно под условом реципроцитета или на терет родитеља, односно другог законског заступника, у организацији, односно просторијама установе коју одреди министар.
Дете страног држављанина, док борави у Републици Србији, има право да похађа наставу матерњег језика и културе, бесплатно под условом реципроцитета или на терет родитеља, у просторијама установе коју одреди орган јединице локалне самоуправе.

Члан 181.
Ученик може да пређе у другу школу, односно други образовни профил ради завршавања започетог школовања, осим у школу, односно образовни профил за чији упис је прописана обавеза полагања пријемног испита.
Ученик полаже допунске испите из предмета који нису били утврђени школским програмом, односно планом и програмом наставе и учења, који је ученик започео да савлађује у роковима утврђеним решењем у складу са општим актом школе.
Лице уписано у школу ради преквалификације полаже испите из стручних предмета које одреди комисија коју чине чланови наставничког већа школе, именовани решењем директора.
Лице уписано у школу ради доквалификације полаже допунске испите из предмета чији садржаји нису претежно исти, из предмета који нису били утврђени школским програмом, односно планом и програмом наставе и учења и испите завршног разреда, о чему одлуку доноси комисија из састава наставничког већа именована решењем директора.
Оцењивање
Члан 182.
У средњем образовању и васпитању оцењивање је описно и бројчано у току школске године.
Описна оцена садржи повратну информацију за ученика и родитеља, другог законског заступника и пружа јасно упутство како да се унапреди рад ученика.
Члан 183.
Ученик средњег образовања и васпитања полаже поправни испит у августовском испитном року, а ученик завршног разреда у јунском и августовском року.
Ученик који полаже поправни испит обавезан да похађа припремну наставу, коју је школа дужна да организује непосредно пре полагања поправног испита.

Ученик који положи поправни испит завршава разред.

Ученик средњег образовања и васпитања понавља разред ако на крају другог полугодишта има закључене више од две недовољне бројчане оцене или не положи поправни испит, осим оцене из владања.
Изузетно, редован ученик средњег образовања и васпитања који не положи поправни испит може да заврши започети разред у истој школи наредне школске године, у својству ванредног ученика поновним полагањем неположеног испита, уз обавезу плаћања накнаде стварних трошкова које утврди школа. Када заврши разред ванредан ученик има право да се у истој школској години упише у наредни разред, у истом својству.
Ученик завршног разреда средњег образовања и васпитања који не положи поправни испит може да заврши разред у истој или другој одговарајућој школи у својству ванредног ученика полагањем испита, уз обавезу плаћања накнаде стварних трошкова коју утврди школа.

Ученик завршног разреда средњег образовања и васпитања који положи поправни испит, стиче право да полаже матуру у прописаним роковима.

Разредни испит полаже ученик који није оцењен из обавезног предмета, изборног програма и активности, уколико није похађао наставу више од трећине укупног годишњег броја часова тог обавезног предмета, изборног програма и активности и уколико се оцењивањем утврди да није достигао образовне стандарде на основном нивоу, у складу са посебним законом.

Члан 184.
Успех ученика оцењује се из предмета и из владања.
Оцена је јавна и мора бити образложена. Ученик се оцењује најмање три пута у полугодишту, осим ако је недељни фонд часова предмета један час, када се оцењује најмање два пута у полугодишту.
Ученик који на крају школске године има прелазне оцене из сваког наставног предмета прелази у наредни разред.
Успех ученика из изборних програма верска настава и грађанско васпитање оцењује се описно, а из других изборних програма осим наведених, оцена је бројчана и утиче на општи успех.
Владање ученика оцењује се бројчано на крају првог и другог полугодишта и утиче на општи успех.
Закључна оцена из владања јесте бројчана, и то: 
примерно (5), 
врло добро (4), 
добро (3), 
задовољавајуће (2) и 
незадовољавајуће (1) 
и улази у општи успех ученика.
Члан 185.
Успех ученика оцењује се и на испитима, који се полажу по предметима и разредима.
У школи се полажу разредни, поправни и допунски испит. 
Општим актом школе прописују се рокови за полагање испита.
Сматра се да није положио испит ученик који из неоправданих разлога не приступи полагању испита или одустане од испита у току или пре испита.
Испити се полажу пред испитном комисијом коју чине најмање три члана, од којих су најмање два стручна за предмет. Чланове испитне комисије одређује директор школе.
Разредни испит полаже ученик који из оправданих разлога није присуствовао настави више од једне трећине предвиђеног броја часова, а оцењивањем се утврди да није остварио прописане циљеве, стандарде постигнућа и исходе. Полаже се у јунском и августовском испитном року.
Ако из неког предмета није организована настава у школи, такође се полаже разредни испит.
Члан 186.
Поправни испит полаже ученик у школи у којој стиче образовање и васпитање у августовском испитном року, а ученик завршног разреда у јунском и августовском испитном року.
Ученик завршног разреда који је положио разредни испит има право да у истом испитном року полаже завршни или матурски испит, односно да полаже поправни испит ако није положио разредни испит.
Ученик завршног разреда који није положио поправни, завршни, односно матурски испит завршава започето образовање у истој школи у својству ванредног ученика полагањем испита, уз обавезу плаћања накнаде стварних трошкова које утврди школа.
Члан 187.
Завршни испити у основном и средњем образовању и васпитању су испити на државном нивоу којима се завршава одређени ниво образовања и васпитања, и то:
1) у општем средњем образовању и васпитању – општа матура;
2) у средњем стручном образовању и васпитању – стручна матура, завршни испит средњег стручног образовања, специјалистички и мајсторски испит и испити других облика стручног образовања.

Ученик са сметњама у развоју и инвалидитетом полаже завршни испит у складу са његовим чулним и моторичким могућностима, односно условима које захтева одређена врста инвалидитета.

Ученик се може уписати на следећи ниво образовања и васпитања на основу резултата постигнутог на испиту из става 1. овог члана, осим специјалистичког и мајсторског испита.

Програм, начин организације и спровођења испита и друга питања од значаја за испите из става 1. овог члана, прописује министар.
Члан 188.
Општи успех утврђује се као: одличан, врло добар, добар, довољан и недовољан.
Општи успех ученика средњег образовања и васпитања утврђује се на крају првог и другог полугодишта на основу аритметичке средине прелазних закључних бројчаних оцена из обавезних предмета, изборних програма, изузев верске наставе и грађанског васпитања и оцене из владања.

Начин, поступак и критеријуме оцењивања успеха из појединачних предмета и владања и друга питања од значаја за оцењивање, прописује министар
Члан 189.
Ученик, његов родитељ односно други законски заступник ученика има право на приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања у току школске године; приговор на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања на крају првог и другог полугодишта; приговор на испит.
Приговор на оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања подноси се директору у року од три дана од саопштења оцене.
Приговор на закључну оцену из обавезног предмета, изборног програма и активности и из владања на крају првог и другог полугодишта подноси се директору у року од три дана од дана добијања ђачке књижице, односно сведочанства, осим за ученике завршних разреда - где је рок 24 сата.
Приговор на испит подноси се директору у року од 24 сата од саопштења оцене на испиту.
Поступање директора по приговору уређено је Законом.
Ученик, родитељ односно други законски заступник ученика има право да поднесе пријаву Министарству уколико сматра да су му повређена права утврђена Законом и другим законом, у случају доношења или недоношења одлуке органа установе по поднетој пријави, приговору или жалби.
Права ученика
Члан 190.
Права ученика остварују се у складу са потврђеним међународним уговорима, Законом и другим законима.
Установа и запослени дужни су да обезбеде право ученика на:
- квалитетан образовно-васпитни рад;
- на уважавање личности;
- подршку за свестрани развој личности и посебно исказане таленте и њихову афирмацију;
- на заштиту од дискриминације, насиља, злостављања и занемаривања;
- на благовремену и потпуну информацију о питањима од значаја за образовање и васпитање;
- на информације о правима и обавезама,
- на учешће у раду органа школе у складу са Законом и посебним законом,
- на слободу удруживања (у групе, клубове, ученички парламент),
- на јавност оцене и њено образложење,
- на приговор на оцену и испит,
- на покретање иницијативе за преиспитивање одговорности ученика у образовно-васпитном процесу у случају неостваривања прописаних права,
- на заштиту и правично поступање установе према ученику,
- на стипендију, кредит, смештај и исхрану у дому ученика у складу са посебним законом,
- на друга права у области образовања и васпитања у складу са посебним законом.
Члан 191.
Ученик или родитељ може да поднесе писану пријаву директору у случају повреде права из члана 187.  Статута или непримереног понашања запослених према ученику, у складу са општим актом Школе, у року од осам дана од дана сазнања о повреди права. 
Запослени у Школи дужан је да одмах по сазнању, а најкасније наредног радног дана, поднесе писану пријаву директору да је учињена повреда права ученика. 
Директор је дужан да пријаву из ст. 1. и 2. овог члана размотри и да, уз консултацију са учеником, родитељем ученика и запосленим, одлучи и предузме одговарајуће мере у року од осам дана од дана пријема пријаве. 
Члан 192.
Запослени у Школи дужан је да пријави директору или Школском одбору сваки случај кршења права ученика.

Члан 193.
О захтеву ученика да изостане с наставе до 3 наставних дана одлучује одељењски старешина одмах по постављању тог захтева.
Ако је пре доношења одлуке потребно да се провере неке чињенице, одлука ће се донети што је могуће пре, али тек након провере.
Ако  ученик није задовољан одлуком одељењског старешине, с истим захтевом може се обратити директору, који о њему решава у истом року као и одељењски старешина и та одлука је коначна.
	О захтеву ученика да изостане с наставе преко 3 наставних дана одлучује директор и та одлука је коначна.
3. Остваривање и заштита права ученика
Члан 194.
Ученик има право на приговор, жалбу и друга средства за заштиту својих права, у складу са законом.
Остваривање и заштита права ученика ближе се уређују Правилником о остваривању и заштити права ученика.

Обавезе ученика
Члан 195.
Ученик има обавезу да:
1) редовно похађа наставу и извршава школске обавезе;
2) поштује правила понашања, одлуке директора и органа школе;
3) ради на усвајању знања, вештина и вредносних ставова утврђених школским програмом, прати сопствени напредак и извештава о томе наставнике и родитеље, односно друге законске заступнике;
4) не омета извођење наставе и не напушта час без претходног одобрења наставника;
5) поштује личност других ученика, наставника и осталих запослених у школи;
6) у поступку оцењивања покаже своје стварно знање без коришћења разних облика преписивања и других недозвољених облика;
7) стара се о очувању животне средине и понаша у складу са правилима еколошке етике;
8) чува имовину школе и чистоћу и естетски изглед школских просторија.
Члан 196.
Ученик и родитељ ученика дужан је да у року од осам дана правда изостанак ученика и доставља потпуне и тачне контакт информације.
Члан 197.
Изостајање ученика до једног дана због болести или повреде може се правдати изјавом родитеља.
Изостајање ученика више од једног дана због болести или повреде може се правдати само лекарским уверењем.
О оправданости изостајања ученика из других разлога одлучују одељењски старешина (ако је ученик изостао до 3 дана) или директор (ако је ученик изостао више од 3 дана).
Члан 198.
По истеку рока за правдање изостанака, сматраће се да је изостајање ученика било неоправдано и то ће се евидентирати. 
Изостанци који су евидентирани као неоправдани могу се накнадно оправдати ако ученик или његов родитељ учини вероватним да је рок за правдање изостанака пропуштен из оправданог разлога. 
Члан 199.
Одредбе Статута сходно се примењују и ако се ради о изостајању ученика с других обавезних облика образовно-васпитног рада, као и ако се ради о закашњавању ученика на наставу и друге облике образовно-васпитног рада.
Последице неоправданог закашњавања на час или одласка са часа без одобрења у трајању најмање половине трајања часа истоветне су последицама неприсуствовања целом часу.
Члан 200.
Школа је дужна да обавести родитеља о ученику који нередовно похађа или је престао да похађа наставу, најкасније два дана од дана престанка похађања наставе.
Члан 201.
Ако родитељ ученика по пријему обавештења из става 2. овога члана не обезбеди да у року од три дана ученик настави редовно да похађа наставу, Школа одмах обавештава општину Шид и надлежну установу социјалне заштите. 

Ученички парламент
Члан 202.
У Школи се организује Ученички парламент.
Ученички парламент може да се удружи са ученичким парламентима других школа у заједницу ученичких парламената.
Члан 203.
Ученички парламент чине по два представника сваког одељења у Школи, које ученици бирају на састанку одељењске заједнице.
Ученички парламент се бира на почетку сваке школске године.

Члан 204.
Ученички парламент:
1)	доноси свој програм рада;
2)	давања мишљења и предлога стручним органима, школском одбору, савету родитеља и директору о: правилима понашања у школи, мерама безбедности ученика, годишњем плану рада, школском развојном плану, школском програму, начину уређивања школског простора, избору уџбеника, слободним активностима, учешћу на спортским и другим такмичењима и организацији свих манифестација ученика у школи и ван ње и другим питањима од значаја за њихово образовање;
3)	разматрања односа и сарадње ученика и наставника, васпитача или стручног сарадника и атмосфере у школи
4)	обавештавања ученика о питањима од посебног значаја за њихово школовање и о активностима ученичког парламента;
5)	активног учешћа у процесу планирања развоја школе и у самовредновању школе;
6)	предлагања чланова стручног актива за развојно планирање и тима за превенцију вршњачког насиља из реда ученика;
7)	обавештава ученике о питањима од посебног значаја за њихово школовање и о активностима парламента;
Програм рада Ученичког парламента саставни је део Годишњег плана рада.
Члан 205.
Ученички парламент, уз сагласност Школског одбора, може основати ученички клуб. 
План рада ученичког клуба доноси школски одбор, на предлог ученичког парламента, као саставни део Школског програма. 
Члан 206.
Седнице Ученичког парламента сазива и њима руководи председник, којег између себе, јавним гласањем, већином гласова од укупног броја чланова, бирају чланови тог органа, на првој седници.
На исти начин бира се и заменик председника, који сазива седнице и њима руководи у случају спречености председника. 
Пре избора председника, прву седницу Ученичког парламента сазива и њоме руководи наставник или стручни сарадник којег за то задужи директор.
Похваљивање и награђивање ученика
Члан 207.
Ученик који се истиче у учењу и другим аспектима школског рада похваљује се или награђује.
Услови и начин додељивања похвала и награда и избор ученика генерације уређују се општим актом установе.
Диплома или награда за изузетан успех као посебан облик признања у току школовања додељују се ученику за изузетан општи успех, изузетан успех из појединих наставних области или предмета и за изузетна постигнућа у било којој области рада школе.
Писмену похвалу ученик добија:
1) за постигнут одличан општи успех на крају првог полугодишта;
2) за освојено једно од три прва места на школском такмичењу из наставног предмета.
Списак писмено похваљених ученика објављује се на огласној табли Школе и на школској интернет страни и на њима остаје најмање 7 дана.  	
Похвалу не може добити ученик који нема примерно владање.
Усмену похвалу ученику додељује одељењски старешина, по сопственој иницијативи или на образложени усмени предлог предметног наставника.
Писмену похвалу ученику додељује одељењско веће, на образложени усмени предлог одељењског старешине или предметног наставника.
Награде ученицима додељује Наставничко веће, на образложени писмени предлог одељењског старешине, Одељењског већа или предметног наставника.
Члан 208.
У Школи се на крају сваке наставне године додељује посебна похвала „Ученик генерације“.
Похвала се додељује ученику завршног разреда који се у својој генерацији највише истакао у учењу и  владању.  
Члан 209.
Кандидату за ученика генерације припадају бодови по основу успеха на такмичењима из наставних предмета у организацији Министарства или признатих од стране Министарства.
1) За успех на школском такмичењу ученику припада:
- за освојено прво место – 3 бода;
- за освојено друго место – 2 бода;
- за освојено треће место – 1 бод. 
2) За успех на општинском такмичењу ученику припада:
- за освојено прво место – 5 бодова;
- за освојено друго место – 4 бода;
- за освојено треће место – 3 бода.
3) За успех на градском/окружном такмичењу ученику припада:
- за освојено прво место – 10 бодова;
- за освојено друго место – 8 бодова;
- за освојено треће место – 6 бодова.
4) За успех на републичком такмичењу ученику припада:
- за освојено прво место – 20 бодова;
- за освојено друго место – 18 бодова;
- за освојено треће место – 15 бодова.
5) За успех на такмичењу вишег ранга ученику припада:
- за освојено прво место – 40 бодова;
- за освојено друго место – 30 бодова;
- за освојено треће место – 25 бодова.
Члан 210.
Одредбе претходног члана сходно се примењују и на ученике који су постигли успех на такмичењима, првенствима, изложбама, смотрама и сличним манифестацијама у области физичког васпитања, рецитаторства, филмске и позоришне уметности, ликовне културе, музичке културе и техничког и информатичког образовања.
Члан 211.
Предлог за избор ученика генерације утврђује одељењски старешина ученика или надлежно одељењско веће најкасније на седници на којој се утврђују успех и владање ученика на крају наставне године.
Предлог се подноси у писаном облику и треба да буде образложен, уз навођење података о успеху и владању ученика.
Члан 212.
Предлог се подноси директору, одмах после седнице одељењског већа на којој су утврђени успех и владање ученика на крају наставне године.
По истицању рока за достављање иницијативе директор именује трочлану комисију, у чијем саставу су, поред њега, и два наставника, односно стручна сарадника.
Задатак Комисије је да провери податке о успеху и владању ученика, да на основу тако проверених података сваком кандидату утврди бодове по основу успеха на такмичењима и да на основу тако утврђених бодова сачини ранг листу и кандидата с највишим бројем бодова предложи Наставничком већу за доделу похвале „Ученик генерације“.
У случају да највећи број бодова имају два или више ученика, Комисија ће Наставничком већу предложити да се похвала „ученик генерације“ додели свим таквим ученицима. 
У састав Комисије не може ући наставник који предаје или је предавао неком од предложених кандидата, нити наставник код којег постоје разлози који доводе у сумњу његову непристрасност приликом бодовања.
Члан 213.
Наставничко веће доноси одлуку о додели похвале „Ученик генерације“, као и о награди за изабраног ученика.
Наставничко веће одлуку доноси већином гласова од укупног броја чланова и та одлука је коначна.
Члан 214.
Ученик генерације награђује се књигом.
Ученик генерације, поред награде у облику књиге, може добити и награду у облику бесплатне екскурзије, летовања,  зимовања или у облику другог примереног поклона, у складу са могућностима Школе.
Одлука о додели похвале „Ученик генерације“ објављује се на огласној табли Школе и на школској интернет страни, заједно с фотографијом ученика генерације и подацима о његовом животу и раду. Одлука остаје на огласној табли и на интернет страни најмање 7  дана.
Члан 215.
Као посебан облик признања у току школовања ученику се додељује диплома или награда за изузетан општи успех, односно за изузетан успех из појединих наставних области или предмета и изузетна постигнућа у било којој области рада Школе.
Врсте диплома, односно награда, услове и начин њиховог додељивања утврђује министар.
Члан 216.
Ученик може добити следеће награде:
1) књигу на крају наставне године за постигнут одличан општи успех;
2) књигу за освојено једно од прва три места на такмичењу вишег ранга од школског такмичења из наставног  предмета.
Ученик који освоји једно од три прва места на такмичењу вишег ранга од школског такмичења из наставног предмета, поред награђивања књигом може бити награђен и:
1) бесплатним уџбеницима,
2) бесплатном екскурзијом, летовањем,  зимовањем и слично,
3) другим примереним поклоном.
Награда из претходног става додељује се у складу са могућностима Школе, а на основу одлуке Наставничког већа. 
Списак награђених ученика објављује се на огласној табли Школе и на школској интернет страни и на њима остаје најмање 7 дана.
Награду не може добити ученик који нема примерно владање.

Врсте диплома, награда, услове и начин додељивања - утврђује министар.
Члан 217.
Похвале се додељују ученику за:
1) одличан успех и примерно владање;
2) постигнут изузетан успех из појединих наставних области, односно за изузетан успех у појединим ваннаставним активностима;
3) освојено прво, друго или треће место на школским такмичењима;
4) "Ученика генерације";
5) "Спортисту генерације".
Похвале могу бити писмене и усмене, а саопштавају се јавно пред одељењем, свим запосленима у школи, или пред наставницима и родитељима.
Члан 218.
Награде ученику могу бити у облику посебних диплома, уверења и књига, а у изузетним случајевима и у новчаним износима.
Награде ученицима могу додељивати и спонзори, односно донатори, на основу критеријума које пропишу својим актима.
Ученици могу добити и друге облике материјалног награђивања који се исказују кроз плаћене екскурзије, летовања, одморе, куповину спортске опреме, реквизита и слично.
Награде се могу додељивати и групи ученика или целом одељењу за постигнуте резултате на такмичењима, у учењу, на практичној настави, владању и слично.
Предлог за доделу награда и похвала даје одељенски старешина на основу мишљења одељенског већа, или стручног актива, односно на предлог органа или организације у којој се остварује програм практичне наставе, односно праксе.

Члан 219.
Похвала "Ученик генерације" додељује се ученику завршног разреда под условима:
1) да је од првог до завршног разреда постигао одличан општи успех из свих наставних предмета и примерно владање;
2) да се у току школовања истицао у ваннаставним активностима;
3) да се у току школовања истицао у пружању помоћи другим ученицима, развијању односа другарског поверења, отворености, искрености међу ученицима и да ужива поверење међу друговима;
4) да је у току школовања имао правилан и коректан однос према наставницима, стручним сарадницима и другим запосленима школе, као и према родитељима других ученика.
Услови из овог члана морају бити кумулативно испуњени.
Похвала се додељује једном ученику.
Ученика генерације проглашава наставничко веће, на предлог одељенског већа.
Одговорност ученика
Члан 220.
Ученик подлеже дисциплинској и материјалној одговорности.
Члан 221.
Ученик треба да поштује правила понашања, а уколико повреди правила понашања у школи или не поштује одлуке директора и органа школе, неоправдано изостане са наставе пет часова, односно ученик који својим понашањем угрожава друге у остваривању њихових права, школа ће, уз учешће родитеља односно другог законског заступника, појачати васпитни рад активностима у оквиру одељенске заједнице, одељенског старешине, педагога, психолога, посебних тимова, а када је неопходно и да сарађује са установама социјалне и здравствене заштите у циљу промене понашања ученика.
Ученик може да одговара за лакшу повреду обавезе утврђену општим актом школе, за тежу повреду обавезе која је у време извршења била прописана Законом или посебним законом и за повреду забране, у складу са Законом.
Лакше повреде обавеза ученика
Члан 222.
Ученик одговара за лакше повреде обавеза утврђене статутом Школе.
Лакше повреде обавеза ученика су:
1) неоправдано изостајање са наставе и других облика образовно-васпитног рада до 25 часова у току школске године;
2) ометање рада у одељењу;
3) недолично понашање према другим ученицима, наставницима, стручним сарадницима и другим запосленима у Школи;
4) изазивање нереда у просторијама Школе и школском дворишту;
5) непоштовање одлука надлежних органа Школе;
6) необавештавање родитеља, односно другог законског заступника ученика о резултатима учења и владања и непреношење порука одељенског старешине, других наставника и стручних сарадника;
7) оштећење школске зграде, просторија, инвентара, инсталација и прибора ученика, наставника или другихзапослених у Школи;
8) оштећење или уништење личних ствари и прибора других ученика, наставника и других запослених у Школи;
9) неоправдано закашњавање на редовну наставу и друге облике образовно-васпитног рада;
10) нарушавање естетског изгледа Школе и школског дворишта;
Члан 223.
За лакшу повреду обавезе ученика могу се изрећи васпитне мере:
1) опомена;
2) укор одељенског старешине;
3) укор одељенског већа, на основу изјашњавања наставника који изводе наставу у одељењу ученика.
Васпитне мере изричу се ученику без вођења дисциплинског поступка, у школској години у којој је учињена повреда обавезе.
Опомену и укор одељенског старешине изриче одељенски старешина.
Повреде забране
Члан 224.
У установи су забрањене дискриминација и дискриминаторно поступање, којим се на посредан или непосредан, отворен или прикривен начин неоправдано прави разлика или неједнако поступа, односно врши пропуштање (искључивање, ограничавање или давање првенства) у односу на лице или групе лица, као и на чланове њихових породица или њима блиска лица на отворен или прикривен начин, а која се заснива на раси, боји коже, прецима, држављанству, статусу мигранта односно расељеног лица, националној припадности или етничком пореклу, језику, верским или политичким убеђењима, полу, родном идентитету, сексуалној орјентацији, имовинском стању, социјалном и културном пореклу, рођењу, генетским особеностима, здравственом стању, сметњи у развоју и инвалидитету, брачном и породичном статусу, осуђиваности, старосном добу, изгледу, чланству у политичким, синдикалним и другим организацијама и другим стварним, односно претпостављеним личним својствима, као и по другим основима утврђеним законом којим се прописује забрана дискриминације.
Члан 225.
У установи је забрањено физичко, психичко, социјално, сексуално, дигитално и свако друго насиље злостављање и занемаривање запосленог, ученика, одраслог, родитеља, односно другог законског заступника, или трећег лица у установи.
Под насиљем и злостављањем подразумева се сваки облик једанпут учињеног односно понављаног вербалног или невербалног понашања које има за последицу стварно или потенцијално угрожавање здравља, развоја и достојанства личности ученика и одраслог.
Занемаривање и немарно поступање представља пропуштање установе или запосленог да обезбеди услове за правилан развој ученика и одраслог.
Под физичким насиљем сматра се физичко кажњавање ученика или одраслог од стране запосленог, родитеља, односно другог законског заступника, или трећег лица у установи; свако понашање које може да доведе до стварног или потенцијалног телесног повређивања ученика, одраслог или запосленог; насилно понашање запосленог према ученику или одраслом, као и ученика и одраслог према другом ученику, одраслом или запосленом.
Под психичким насиљем сматра се понашање које доводи до тренутног или трајног угрожавања психичког и емоционалног здравља и достојанства.
Под социјалним насиљем сматра се искључивање ученика и одраслог из групе вршњака и различитих облика активности установе.
Под сексуалним насиљем и злостављањем сматра се понашање којим се ученик сексуално узнемирава, наводи или приморава на учешће у сексуалним активностима које не жели, не схвата или за које није развојно дорастао или се користи за проституцију, порнографију и друге облике сексуалне експлоатације.
Под дигиталним насиљем и злостављањем сматра се злоупотреба информационо-комуникационих технологија, која може да има за последицу повреду друге личности и угрожавање достојанства и остварује се слањем порука електронском поштом, смс-ом, ммс-ом, путем веб сајта, четовањем, укључивањем у форуме, социјалне мреже и другим облицима дигиталне комуникације.
Забрањено је свако понашање запосленог према ученику и одраслом, ученика и одраслог према запосленом, родитеља, односно другог законског заступника или трећег лица према запосленом, запосленог према родитељу односно другом законском заступнику, ученика и одраслог према другом ученику или одраслом, којим се вређа углед, част или достојанство.
У установи је забрањено страначко организовање и деловање и коришћење простора установе у те сврхе.
Члан 226.
Ученик одговара за повреду забране, ако је забрана у време када је повреда учињена била прописана Законом.
За учињену повреду забране (чл. 110-113. Закона) ученику се изриче васпитно-дисциплинска мера укор директора или укор наставничког већа; искључење ученика из школе, односно школе са домом.
Теже повреде обавеза ученика
Члан 227.
Теже повреде обавеза ученика прописане су Законом. За тежу повреду обавезе ученик одговара ако је у време извршења обавеза била прописана Законом.
Теже повреде обавеза ученика су:
1) уништење, оштећење, скривање, изношење, преправка или дописивање података у евиденцији коју води Школа или друга организација, односно орган;
2) преправка или дописивање података у јавној исправи коју издаје Школа или орган, односно исправи коју изда друга организација;
3) уништење или крађа имовине Школе, привредног друштва, предузетника, ученика или запосленог;
4) поседовање, подстрекавање, помагање, давање другом ученику и употреба алкохола, дувана, наркотичких средстава или психоактивне супстанце;
5) уношење у Школу или другу организацију оружја пиротехничког средства или другог предмета који може да угрози или повреди друго лице;
6) понашање ученика којим угрожава властиту безбедност или безбедност других ученика, наставника и запослених у Школи, у школским и другим активностима које се остварују ван школе, а које школа организује и које доводи до њиховог физичког и психичког повређивања;
7) употреба мобилног телефона, електронског уређаја и другог средства у сврхе којима се угрожавају права других или у сврху преваре у поступку оцењивања;
8) неоправдано изостајање са наставе и других облика образовно-васпитног рада више од 25 часова у току школске године, од чега више од 15 часова након писменог обавештења родитеља, односно другог законског заступника од стране школе;
9) учестало чињење лакших повреда обавеза у току школске године, под условом да су предузете неопходне мере ради корекције понашања ученика.
За повреде из става 2. тач. 8) и 9) овог члана је обавезна поступност у изрицању мера.
Васпитно-дисциплинска мера изриче се ученику по спроведеном васпитно-дисциплинском поступку у коме је утврђена одговорност ученика.
Васпитно-дисциплински поступак и мере
Члан 228.
За тежу повреду обавезе ученику се изриче васпитно-дисциплинска мера:
1) укор директора;
2) укор наставничког већа и
3) искључење ученика из школе, односно школе са домом.
Васпитно-дисциплинска мера изриче се ученику у школској години у којој је учинио тежу повреду обавезе, по спроведеном васпитно-дисциплинском поступку у коме је утврђена одговорност ученика.
Упоредо са изрицањем ових мера ученику школа одређује и обавезу обављања друштвено-корисног, односно хуманитарног рада у просторијама или ван просторија школе, под надзором наставника, односно стручног сарадника.
Друштвено користан и хуманитарни рад се одређује ученику зависно од тежине повреде обавезе, психофизичке и здравствене способности ученика, узраста и других параметара, и о томе се одмах обавештава родитељ/други законски заступник ученика.
Када повреду обавезе, односно повреду забране учини малолетан ученик, школа одмах, или најкасније наредног дана од учињене повреде обавештава родитеља, односно другог законског заступника ученика.
За теже повреде обавеза ученика и за повреде забране из чл. 110-113. Закона школа води васпитно-дисциплински поступак о којем обавештава родитеља, односно другог законског заступника ученика.
За учињену тежу повреду обавезе ученика директор закључком покреће васпитно-дисциплински поступак најкасније у року од осам дана од дана сазнања, а за учињену повреду забране из чл. 110-113. Закона закључком покреће поступак одмах, а најкасније у року од два дана од дана сазнања, о чему одмах, а најкасније наредног радног дана обавештава родитеља, односно другог законског заступника ученика.
Директор води поступак и окончава га решењем.
У току васпитно-дисциплинског поступка ученик, уз присуство родитеља, односно другог законског заступника ученика, као и сви остали учесници и сведоци морају бити саслушани и дати писмену изјаву.
Уколико се родитељ, односно други законски заступник ученика не одазове позиву, а уредно је позван, директор одмах, а најкасније наредног дана поставља психолога/педагога школе да заступа интересе ученика у поступку и о томе одмах обавештава центар за социјални рад.
Васпитно-дисциплински поступак за тежу повреду обавезе ученика покреће се најкасније у року од осам дана од дана сазнања, а за повреду забране поступак се покреће одмах, а најкасније у року од два дана од дана сазнања.
Поступак се окончава доношењем решења у року од 30 дана од дана покретања поступка, чему претходи утврђивање свих чињеница од значаја за одлучивање.
Ако се у току васпитно-дисциплинског поступка ученик испише из школе, у исписницу се уноси напомена о покренутом васпитно-дисциплинском поступку против ученика.
Члан 229.
О учињеној повреди обавезе (тежој повреди обавезе или повреди забране) школа одмах, а најкасније наредног радног дана обавештава родитеља, односно другог законског заступника малолетног ученика и укључује га у поступак.
Ученик, уз присуство родитеља, односно другог законског заступника, мора бити саслушан у васпитно-дисциплинском поступку, као и сведоци, и мора дати писану изјаву.
Приликом доношења одлуке о изрицању васпитно-дисциплинске мере, морају се узети у обзир све чињенице релевантне за одлучивање.
Члан 230.
Приликом изрицања било које од Законом прописаних мера, према ученику који је учинио тежу повреду обавезе или повреду забране из чл. 110-113. Закона, морају се претходно предузети активности појачаног васпитног рада, прописане Законом. Када такве активности доведу до позитивне промене у понашању ученика, поступак против ученика ће се обуставити, изузев ако је повредом забране озбиљно угрожен идентитет другог лица.
Смањење оцене из владања
Члан 231.
Оцена из владања може се смањити ученику коме је изречена васпитно-дисциплинска мера, а може се смањити и због понашања за које је ученику изречена васпитна мера.
За изречену васпитно-дисциплинску меру укора директора, укора наставничког већа, надлежни орган може смањити оцену из владања ученику, ценећи у сваком конкретном случају степен одговорности ученика и друге релевантне околности.
Материјална одговорност ученика
Члан 232.
Ученик и његов родитељ одговара за материјалну штету коју ученик нанесе Школи, намерно или из крајње непажње, у складу са законом.
Поступак споразумног решавања спора који настане због материјалне штете коју Школи причини ученик уређује се правилником о дисциплинској и материјалној одговорности ученика.
У случају да се споразум не постигне, Школа покреће судски поступак за накнаду штете. 

Запослени у школи
Члан 233.
Наставу и друге облике образовно-васпитног рада у школи остварује наставник, а у школи за ученике са сметњама у развоју и инвалидитетом, и дефектолог.
Задатак наставника је да својим компетенцијама осигура постизање циљева образовања и васпитања и стандарда постигнућа, уважавајући принципе образовања, предзнања, потребе, интересовања и посебне могућности ученика.
Васпитни рад у школи са домом са ученицима остварује васпитач.
Стручне послове у школи обавља стручни сарадник: психолог, педагог и библиотекар, а зависно од потреба школе и програма који се остварује додатну подршку и стручне послове може да обавља и социјални радник, дефектолог, логопед и андрагог.
У музичкој школи стручне послове обавља стручни сарадник - психолог, педагог, нототекар и медијатекар.
Задаци стручних сарадника су да својим стручним знањем и саветодавним радом унапређују образовно-васпитни рад у школи и пружају стручну помоћ ученицима, родитељима и наставницима, по питањима која су од значаја за образовање и васпитање.
Број и структура запослених у школи уређује се правилником о организацији и систематизацији послова, у складу са законом и подзаконским актом.
Услови за пријем у радни однос, послови и радни задаци, стручно усавршавање и одговорност запослених уређује се посебним актима школе, у складу са Законом, Правилником о раду, Правилником о организацији и систематизацији послова у установи и Правилником о дисциплинској и материјалној одговорности запослених.
Запослени у школи остварују своја права и заштиту права у складу са законом, колективним уговором и општим актима школе.
Члан 234.
Правне послове у установи обавља секретар.
Члан 235.
Секретар мора да има образовање из области правних наука прописано Законом о основама система образовања и васпитања и дозволу за рад секретара (лиценца).
Секретар се уводи у посао и оспособљава за самосталан рад савладавањем програма за увођење у посао и полагањем испита за лиценцу секретара. Секретару – приправнику директор одређује ментора са листе секретара установа коју утврди школска управа.
Секретар је дужан да у року од две године од дана заснивања радног односа положи испит за лиценцу за секретара.
Трошкове полагања испита из става 4. овог члана сноси установа.
Министарство издаје лиценцу за секретара.
Секретару који не положи испит за лиценцу за секретара у року из става 4. овог члана престаје радни однос.
Секретар који има положен стручни испит за секретара, правосудни или стручни испит за запослене у органима државне управе или државни стручни испит, сматра се да има лиценцу за секретара.
Лиценца за секретара одузима се секретару који је осуђен правоснажном пресудом за повреду забране из чл. 110–113. овог закона, за кривично дело или привредни преступ у вршењу дужности.
Ближе услове за рад секретара, стандарде компетенција и програме обука, стално стручно усавршавање, припрема кандидата за полагање испита за лиценцу секретара, програм испита за лиценцу секретара, начин и програм увођења у посао, начин, поступак и рок за пријаву полагања испита, састав и начин рада комисије Министарства, односно надлежног органа аутономне покрајине пред којом се полаже испит, садржај и образац лиценце за секретара, начин вођења регистра издатих лиценци за секретара, накнаде за рад чланова комисије и остала и друга питања у вези са радом секретара установе, прописује министар.
Члан 236.
Секретар установе обавља следеће послове:
1) стара се о законитом раду установе, указује директору и органу управљања на неправилности у раду установе;
2) обавља управне послове у установи;
3) израђује опште и појединачне правне акте установе;
4) обавља правне и друге послове за потребе установе;
5) израђује уговоре које закључује установа;
6) правне послове у вези са статусним променама у установи;
7) правне послове у вези са уписом деце, ученика и одраслих;
8) правне послове у вези са јавним набавкама у сарадњи са финансијском службом установе;
9) пружа стручну помоћ у вези са избором органа управљања у установи;
10) пружа стручну подршку и координира рад комисије за избор директора установе;
11) прати прописе и о томе информише запослене;
12) друге правне послове по налогу директора.
Члан 237.
Установа је дужна да обезбеди секретару приступ јединственој информационој бази правних прописа.
Заснивање радног односа у установи
Члан 238.
Лице може бити примљено у радни однос у школи под условима прописаним Законом и ако има одговарајуће образовање, психичку, физичку и здравствену способност за рад са ученицима, није кажњавано за кривично дело у складу са Законом и има држављанство Републике Србије. Такође, мора да познаје језик на коме се одвија образовно-васпитни рад у школи.
Члан 239.
Пријем у радни однос у установи чији је оснивач Република, Аутономна покрајина или јединица локалне самоуправе врши се преузимањем са листе запослених за чијим је радом престала потреба (у потпуности или делимично) и запослених који су засновали радни однос са непуним радним временом, као и преузимањем и конкурсом, ако се није могло извршити преузимање са листе.
Установе могу вршити и узајамно преузимање запослених на неодређено време, у складу са Законом.
Запослени у радном односу на неодређено време за чијим је радом у потпуности престала потреба сматра се нераспоређеним и остварује право на преузимање са листе. Остварује право на накнаду плате у висини од 65% плате коју је примио за месец који претходи месецу у коме је остао нераспоређен, до преузимања са листе, а најкасније до 15. септембра наредне школске године.
Установа је у обавези да Министарству достави податке о потреби за ангажовањем запослених, одлуку о расписивању конкурса као и одлуку о преузимању са листе ради објављивања на званичној интернет страници Министарства.
Члан 240.
Послове наставника, васпитача и стручног сарадника може да обавља лице које има дозволу за рад - лиценцу.
Без лиценце ове послове могу да обављају:
1) приправник,
2) лице које испуњава услове за наставника, васпитача и стручног сарадника са радним стажом стеченим ван установе под условима и на начин као за приправнике,
3) лице које је засновало радни однос на одређено време ради замене одсутног запосленог,
4) педагошки и андрагошки асистент и помоћни наставник.
Лица под тач. 1-3 могу обављати послове без лиценце најдуже две године од заснивања радног односа у установи.
Изузетно, ако приправник у законском року буде пријављен ради полагања испита за лиценцу али не буде позван од надлежног органа, рок за полагање испита за лиценцу приправнику се продужава.
Члан 241.
Послове наставника и стручног сарадника у школи може да обавља и приправник - стажиста, под непосредним надзором наставника и стручног сарадника који има лиценцу, ради савладавања програма увођења у посао и полагања испита за лиценцу.
Школа са приправником - стажистом закључује уговор о стажирању у трајању од најмање годину дана, а најдуже две године, и тим уговором се не заснива радни однос. Он има право учешћа у раду стручних органа, без права одлучивања и нема право да оцењује ученике.
Члан 242.
Наставник и стручни сарадник у школи, са лиценцом и без лиценце, дужан је да се стручно усавршава ради успешнијег остваривања и унапређивања образовно-васпитног рада и стицања компетенција потребних за рад.
У току стручног усавршавања може професионално да напредује и стекне звање: педагошки саветник, самостални педагошки саветник, виши педагошки саветник и високи педагошки саветник, и за стечено звање има право на увећање плате.
План стручног усавршавања у школи доноси школски одбор.
Члан 243.
У школи може да се уговори пробни рад са наставником или стручним сарадником који има лиценцу и који се прима у радни однос на неодређено време, а изузетно и на одређено време.
Пробни рад обавља се у складу са законом којим се уређује рад и радни односи.

ДИСЦИПЛИНСКА ОДГОВОРНОСТ ЗАПОСЛЕНИХ
Члан 244.
Запослени може да одговара за:
- лакшу повреду радне обавезе, утврђену овим Статутом;
- тежу повреду радне обавезе, прописану Законом;
- повреду забране, прописану Законом;
- материјалну штету коју нанесе школи намерно или крајњом непажњом, у складу са Законом.	
Врсте повреда обавеза запослених 
Лакше повреде 
Члан 245. 
1. неблаговремени долазак на посао и одлазак с посла пре истека радног времена или неоправдано или недозвољено напуштање радног места у току радног времена,
2. неоправдан изостанак с посла до два радна дана,
3. неоправдано пропуштање запосленог да у року од 24 часа обавести о спречености доласка на посао,
4. неоправдано неодржавање појединих часова наставе и других облика образовно-васпитног рада,
5. неуредно вођење педагошке документације и евиденције,
6. непријављивање или неблаговремено пријављивање кварова на наставним средствима, апаратима, инсталацијама и другим средствима,
7. одбијање сарадње са другим радницима школе и непреношење радних искуства на друге млађе раднике и приправнике,
8. неуљудно или недолично понашање према другим запосленим, родитељима, ометање других запослених у раду,
9. необавештавање о пропустима у вези са заштитом на раду,
10. прикривање материјалне штете,
11. непридржавање одредаба закона и општих аката Школе.
Теже повреде 
Члан 246. 
Теже повреде радних обавеза запослених прописане су Законом о основама система образовања и васпитања и Законом о раду. То су:
1) извршење кривичног дела на раду или у вези са радом; 
2) подстрекавање на употребу алкохолних пића код деце и ученика, или омогућавање, давање или непријављивање набавке и употребе; 
3) подстрекавање на употребу наркотичког средства или психоактивне супстанце код ученика или њено омогућавање, или непријављивање набавке и употребе; 
4) ношење оружја у установи; 
5) наплаћивање припреме ученика школе у којој је наставник у радном односу, а ради оцењивања, односно полагања испита; 
6) долазак на рад у припитом или пијаном стању, употреба алкохола или других опојних средстава; 
7) неоправдано одсуство са рада најмање три узастопна радна дана; 
8) неовлашћена промена података у евиденцији, односно јавној исправи; 
9) неспровођење мера безбедности деце, ученика и запослених; 
10) уништење, оштећење, скривање или изношење евиденције, односно обрасца јавне исправе или јавне исправе; 
11) одбијање давања на увид резултата писмене провере знања ученицима, родитељима, односно другим законским заступницима; 
12) одбијање пријема и давања на увид евиденције лицу које врши надзор над радом установе, родитељу, односно другом законском заступнику; 
13) неовлашћено присвајање, коришћење и приказивање туђих података; 
14) незаконит рад или пропуштање радњи чиме се спречава или онемогућава остваривање права детета, ученика или другог запосленог; 
15) неизвршавање или несавесно, неблаговремено или немарно извршавање послова или налога директора у току рада; 
16) злоупотреба права из радног односа; 
17) незаконито располагање средствима, школским простором, опремом и имовином установе; 
18) друге повреде радне обавезе у складу са законом. 
Повреде забрана 
Члан 247. 
           Забране су прописане су Законом о основама система образовања и васпитања. 

Члан 248. 
          Правилником о дисциплинској и материјалној одговорности запослених у Гимназији „Сава Шумановић“ у Шиду ближе се уређује: одговорност запослених за повреду радне обавезе и повреду забране прописане Законом о основама система образовања и васпитања, врсте повреда обавеза запослених, дисциплинске мере, удаљење са рада, дисциплински поступак и друга питања везана за покретање, вођење и утврђивање одговорности у дисциплинском поступку, евиденција изречених дисциплинских мера и материјална одговорност запослених. 

Дисциплински поступак и мере
Члан 249.
Дисциплински поступак се покреће и води за учињену тежу повреду обавезе прописану Законом и за повреде забране из чл. 110-113. Закона.
Покреће га директор писменим закључком, доноси решење и изриче меру.
Запослени се обавезно изјашњава на наводе из закључка у року од осам дана од пријема закључка, мора бити саслушан и износи одбрану сам или преко заступника, а за расправу може доставити и писмену одбрану.
Расправа се одржава без присуства запосленог који је уредно позван, али се није одазвао.
Поступак је јаван, осим у случајевима прописаним законом.
По спроведеном поступку доноси се решење којим се запосленом изриче мера, или којим се ослобађа одговорности, или се поступак обуставља.
Мере за теже повреде обавезе запосленог и повреду забране су новчана казна, удаљење са рада и престанак радног односа.
За лакшу повреду обавезе изриче се опомена и новчана казна у висини до 20% од плате за месец у коме је одлука донета, у трајању до три месеца.
Новчана казна за тежу повреду обавезе изриче се у висини 20-35% од плате исплаћене у месецу у коме је одлука донета, у трајању до шест месеци.
За повреду забране из члана 112. Закона изриче се новчана казна или се запослени привремено удаљава са рада три месеца, уколико је повреда учињена једанпут.
За повреду забране из чл. 110, 111. и 113. Закона и када се повреда забране из члана 112. Закона учини други пут, запосленом се изриче мера престанка радног односа, као и у случају теже повреде обавезе из члана 164. тач. 8-18. Закона.
За повреду радне обавезе из члана 164. тач. 8-18. Закона изриче се новчана казна или удаљење са рада до три месеца, а престанак радног односа ако су повреде учињене свесним нехатом, намерно или ради прибављања себи или другом противправне имовинске користи.
Члан 250.
Радни однос запосленог престаје са навршених 65 година живота и најмање 15 година стажа осигурања.
Запосленом престаје радни однос ако се у току трајања радног односа утврди да не испуњава услове прописане за заснивање радног односа или ако одбије да се подвргне лекарском прегледу на захтев директора у надлежној здравственој установи.
Запослени коме престаје радни однос због неспособности за рад са ученицима остварује право на отпремнину.

Члан 252.
На решење о остваривању права, обавеза и одговорности запослени има право жалбе органу управљања, у року од 15 дана од достављања решења.
Орган управљања о жалби одлучује у року од 15 дана и решењем одбацује жалбу ако је неблаговремена, недопуштена или изјављена од неовлашћеног лица, одбија жалбу ако утврди да је решење законито, поништава решење и враћа директору на поновно одлучивање ако утврди неправилности у поступку, или да чињенице нису правилно утврђене или да је изрека супротна образложењу. Против новог решења директора запослени има право на жалбу.
У случају недоношења решења по жалби или ако запослени није задовољан одлуком органа управљања по жалби, запослени има право да се у року од 30 дана обрати надлежном суду.
Пословна тајна
Члан 253.
Пословну тајну представљају исправе и подаци утврђени законом, овим статутом и другим општим актима школе, чије би саопштење неовлашћеном лицу било противно пословању школе и штетило интересима и пословном угледу школе, ако законом није другачије одређено.
Исправе и податке који су утврђени као пословна тајна могу правно заинтересованим лицима саопштити директор школе или лице кога он овласти.
Члан 254.
Поред података који су законом проглашени за пословну тајну, пословном тајном сматрају се и:
1) подаци о мерама и начину поступања за случај ванредних околности;
2) план физичког и техничког обезбеђења имовине и објекта школе;
3) други подаци и исправе које пословном тајном прогласи школски одбор.
Члан 255.
Професионалном тајном сматрају се лични подаци из живота запослених и ученика, подаци из молби грађана и родитеља ученика, чије би саопштавање и објављивање могло нанети моралну и материјалну штету запосленом, ученику, родитељима ученика и трећим лицима.
Члан 256.
Запослени који користи исправе и документа која представљају пословну или професионалну тајну дужан је да их користи само у просторијама школе и да их чува на начин који онемогућава њихово коришћење од стране неовлашћених лица.
Пословну и професионалну тајну дужни су да чувају сви запослени који на било који начин сазнају за исправу или податак који се сматра тајним. Дужност чувања пословне и професионалне тајне траје и по престанку радног односа.
Општим актом школе може се детаљније утврдити чување, обезбеђивање и промет докумената и података који представљају пословну или професионалну тајну.
ОБАВЕШТАВАЊЕ УЧЕНИКА, РОДИТЕЉА УЧЕНИКА, 
ЗАПОСЛЕНИХ И ДРУГИХ ЛИЦА
Члан 257.
Ученици, родитељи ученика и запослени имају право на благовремено и потпуно обавештавање о свим питањима важним за рад Школе и за остваривање њихових права, обавеза и одговорности.
Члан 258.
Рад органа Школе је јаван.
Јавности нису доступни подаци чијим би се откривањем повредила обавеза чувања тајне.
Члан 259.
Школа је дужна да има своју интернет страну.
Члан 260.
Ради потпуног и благовременог обавештавања ученика, њихових родитеља и запослених, дневни ред за седнице Школског одбора, Наставничког већа, Савета родитеља и Ученичког парламента објављују се на огласној табли Школе..
Изводи из записника са седница Школског одбора, Наставничког већа, Савета родитеља и Ученичког парламента објављују се на огласној табли Школе у року од 3 дана од дана одржане седнице, ако из природе одлука тих органа не произлази да је то потребно учинити у краћем року.
Акти из ст. 2. и 3. овог члана треба да стоје на огласној табли Школе а по потреби и на школској интернет страни најмање 7 дана.
Директор може одобрити да се на огласној табли Школе и/или на школској интернет страни објаве и други акти или информације, поред аката и информација из претходног члана.
О објављивању аката и информација органа Школе стара се секретар, уз помоћ наставника информатике.
О осталим облицима обавештавања ученика, њихових родитеља и запослених одлучује директор, у складу са својом проценом.
Члан 261.
Школски одбор може одлучити да са питањима из своје надлежности упозна и ширу јавност.
О потреби да се шира јавност упозна са питањима из надлежности других органа Школе одлучује директор.
Члан 262.
Општи акти органа Школе објављују се и омогућава се њихова доступност у складу с одредбама Статута.
Члан 263.
Прелазне и завршне одредбе
Члан 264.
Статут школе се објављује на огласној табли школе или се на други начин чини доступним свим запосленим у школи.
Измене и допуне Статута врше се на начин и по поступку прописаном за његово доношење.
Члан 265.
На сва питања која нису уређена овим Статутом, примењиваће се непосредно одредбе Закона, Закона о средњем образовању и васпитању, Закона о раду, колективних уговора и других прописа које школа примењује у раду.
Члан 266.
Овај Статут ступа на снагу осмог дана од дана његовог објављивања.
Ступањем на снагу овог Статута престаје да важи Статут школе број 02-2019 од22.03.2019. године.
 
У Шиду, дана 15.09.2022. године	 	ПРЕДСЕДНИК
ШКОЛСКОГ ОДБОРА	
 	 	_______________	

Статут је заведен под деловодним бројем 02-343 од 15.09.2022. године, објављен је на огласној табли Школе дана 15.09.2022. године, а ступио је на снагу дана 30.03. 2019. године.
						
                                   Секретар Школе
                                                                                                                                                                _____________________